OBH 658/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása
	A panaszos személyesen előadott panaszában azt sérelmezte, hogy a tardosi jegyző nem adott építési engedélyt az ingatlanára tervezett lóistálló építésére és ezt a döntést a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal megerősítette.
	Sérelmezte továbbá Tardos Község Önkormányzatának a helyi állattartás szabályairól szóló rendeletét módosító  12/1999. (XI.16.) ök. rendeletét, amely megfosztotta őt az ingatlanán való állattartás lehetőségétől.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Érintett alkotmányos jogok:

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) bekezdés:  A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
13. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
70/A. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) bekezdés: Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

Az alkalmazott jogszabályok:

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (továbbiakban Ötv.)
16. § (1) bekezdés A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.

Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény   (továbbiakban: Ét.)
38. § (1) bekezdés: Építési munkát - ha jogszabály eltérően nem rendelkezik - csak a jogerős és végrehajtható építési engedélynek, továbbá a hozzá tartozó, jóváhagyott - engedélyezési záradékkal ellátott - terveknek és egyéb okiratoknak, valamint jogszabályban meghatározott esetekben az ezek alapján készített műszaki megvalósítási terveknek megfelelően szabad végezni.

Az országos településrendezési és építési követelményekről szóló 253/1997. (XII.20.) kormányrendelet (továbbiakban: OTÉK) 
36. § (5) bekezdés  Az állattartás céljára szolgáló épületek, helyiségek és melléképítmények építési telken való elhelyezésénél irányadó védőtávolságokat és más építési feltételeket - a közegészségügyi és az állategészségügyi, továbbá a környezetvédelmi követelmények meghatározásával - az állattartásról szóló helyi önkormányzati rendeletben kell megállapítani. A helyi rendelet kiadásáig az említett követelményeket az egészségügyi szakhatóság eseti előírása alapján kell meghatározni.
46/1997. (XII.29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal  és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról.
18. § Az építési engedély iránti kérelem elbírálása során az építésügyi hatóság köteles meggyőződni arról, hogy
a) a 17. §-ban foglalt mellékletek rendelkezésre állnak-e,
b) az Étv. 18-22., illetőleg a 31. és 36. §-ában foglaltak biztosítottak-e,
c) a tervezett építési munka és az építészeti-műszaki tervdokumentáció megfelel-e az építésügyi jogszabályokban előírt szakmai és tartalmi követelményeknek, illetőleg az azoktól eltérő tervezett műszaki megoldás a külön jogszabályban meghatározottak szerint engedélyezett vagy engedélyezhető-e,
d) az építési munkával érintett telek kialakítása a településrendezési tervekben, illetőleg a jogszabályokban meghatározottak szerint megtörtént-e,
e) a tervezett építmény elhelyezése, rendeltetése és kialakítása megfelel-e a szakhatósági előírásoknak, továbbá az általános érvényű táj- és természetvédelmi előírásoknak,
f) az építménnyel összefüggő tervezett tereprendezési, kertészeti munkálatok megvalósíthatóak-e.

Megállapított tényállás:
	A panaszos az ingatlanára tervezett lóistálló építésére kapott engedélyt, amelyet szomszédja megfellebbezett. A Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal mind anyagi-, mind eljárásjogi szabálysértés miatt az első fokú határozatot megsemmisítette és a jegyzőt új eljárás lefolytatására utasította. A megismételt eljárásban panaszos már nem kapta meg az építési engedélyt arra való hivatkozással, hogy időközben a helyi képviselő-testület módosította az állattartásról szóló rendeletét, amely szerint a panaszos ingatlanán nem lehet haszonállatot tartani. Fellebbezését a másodfokú hatóság elutasította.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos építési engedély iránti kérelmének mindkét fokon való elutasítása megalapozott, a vonatkozó jogszabályoknak megfelelő. Az Ét. 18. § (1) bekezdése szerint építési munkát végezni a törvényben foglaltak, valamint az egyéb jogszabályok megtartásán túl, csak a helyi építési szabályzat, szabályozási terv előírásainak megfelelően szabad. Az Ét. 36. § b.) pontja értelmében építésügyi hatósági engedély a jogszabályok keretei között akkor adható, ha a tervezett építés az egyes építmények és területek védettségét elrendelő vagy azokra különleges feltételeket megállapító jogszabályoknak, az előzetes hatósági eljárásokban tisztázódott szakhatósági követelményeknek és az érdekelt szakhatóságok hozzájárulásában foglalt eseti előírásoknak megfelel.  A KTM rend. 18. §-a előírja az építésügyi hatóság részére, hogy az építési engedély iránti kérelem elbírálása során köteles meggyőződni arról, hogy az előírás szerinti mellékletek hiánytalanul rendelkezésre állnak-e; továbbá, hogy az Ét-ben meghatározottak biztosítottak-e. A másodfokú határozat indokolási része részletesen kifejti, hogy mért nem lehetett engedélyt adni a panaszos kérelmére lóistálló építésére, amely indokolást megfelelőnek tartok. Fentiek alapján megállapítottam, hogy az építésügyi hatóságok eljárásukkal és döntéseikkel alkotmányos jogokkal kapcsolatban visszásságot nem okoztak, a felmerült visszásság nem igazolódott be, ezért a panaszt e vonatkozásban elutasítom.
	A panaszos sérelmezte a helyi állattartási rendelet-módosítást is, amely meghatározott ingatlanokra, így többek között az övére is haszonállat tartásának tilalmát rendelte el. A rendelet-módosításra vonatkozóan törvényességi vizsgálatot kezdeményezett a megyei közigazgatási hivatalnál. A hivatal levélben lényegében elutasította a kérelmet anélkül, hogy azt szó szerint kimondta volna. Az Ötv alapján és az OTÉK - ban foglaltak szerint az önkormányzatok rendelettel szabályozhatják közigazgatási területükön az állatok tartásának feltételeit. A panaszos személyes meghallgatásakor utalt arra, hogy a rendelet ellen az Alkotmánybírósághoz fog fordulni. Ez telefonon történt tájékoztatása szerint meg is történt. Miután a kérelem alapján az Alkotmánybíróság dönt, s annak határozata a panaszos konkrét építési ügyére kihatással lesz, a rendelet alkotmányos jogokkal összefüggő esetleges vizsgálatára nem látok lehetőséget a kettős eljárás miatt. 

Budapest, 2000. április 28.

Dr. Polt Péter