OBH 646/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos az országgyűlési biztoshoz intézett beadványában sérelmezte, hogy a tulajdonában 2/4 arányban álló, Budapest, XVIII. kerület 149839. helyrajzi számú ingatlanról -  a Fővárosi Kerületek Földhivatala (Földhivatal) - az 1999. IV. 14-én hozott egyszerűsített határozatában a valóságnak nem megfelelő adatokat tüntetett fel, továbbá hogy a kifogásolt határozat kijavítására személyes megjelenése, illetve 1999. június 6-án kelt írásos kérelme ellenére sem került sor.
	A panaszbeadvány alapján a jogbiztonság alkotmányos elvének (Alkotmány 2. § (1) bek.), továbbá a tulajdonhoz való jognak (Alkotmány 13. § (1) bek.), valamint a tisztességes eljárás jogának (Alkotmány 57. § (1) bek.) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 
	Iratok megküldése és tájékoztatás céljából megkerestem a földhivatalt, valamint annak felettes szervét, a Fővárosi Földhivatalt is. 

Megállapított tényállás
	Panaszos sérelmezte, hogy a részben tulajdonában álló XVIII. kerületi, már hivatkozott helyrajzi számú ingatlan szerzésének jogcímét, illetve időpontját a földhivatal nem a valóságnak megfelelően tüntette fel az 1999. IV. 14-én kelt egyszerűsített határozatában, s a kifogásolt bejegyzést sem személyes megjelenése alkalmával, sem 1999. június 6-án kelt írásos kérelme alapján nem javították ki. Ezért fordult 2000. január 28. napján kelt beadványával az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. 
	Az Országgyűlési Biztosok Hivatalának vezetője 2000. február 14. napján kelt megkeresésében a Fővárosi Földhivatal vezetőjét arra kérte, hogy - 30 napon belül - adjon tájékoztatást panaszos által előadottakkal kapcsolatos álláspontjáról, az elsőfokú hatóságnál az ügy állásáról, az esetleges külön intézkedésről, s egyidejűleg kérte az ügyiratok másolatának megküldését is az esetben, ha a sérelem államigazgatási eljárás keretében nem lenne orvosolható.
	A Fővárosi Földhivatal vezetője 2000. május 29. napján kelt levelében arról értesítette az Országgyűlési Biztosok Hivatalának vezetőjét - a Földhivatal 159118/1/1999. számú és 2000. május 22-én kelt határozatának megküldésével - hogy panaszos által sérelmezett bejegyzést a földhivatal az említett számú határozatával kijavította, mely körülményről panaszost a kijavító határozat megküldésével tájékoztatta, s a késedelmes ügyintézésért - melyet a kerületben lévő KISZ lakótelep kapcsán felhalmozódott ügyirathátralék okozta - panaszos elnézését kérte. 
	A földhivatal tájékoztatása szerint - említett számú kijavító határozata ellen - panaszos fellebbezéssel nem élt.

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
	Az ingatlan-nyilvántartásról szóló 1997. évi CXLI. törvény 91. §-ának (1) bekezdése úgy szól, hogy "Ez a törvény 2000. január 1-jén lép hatályba; a már folyamatban lévő eljárásokat azonban a korábbi rendelkezések szerint kell befejezni."
	Panaszos ügye pedig a hivatkozott törvény hatályba lépésekor már folyamatban volt, ezért annak elintézésére vonatkozó alapvető rendelkezéseket az 1972. évi 31. sz. törvényerejű rendelet (tvr.), valamint a végrehajtásáról szóló 27/1972. (XII.31.) MÉM rendelet (Vhr.) tartalmazza. 
	A tvr. 3. § (1) bekezdése szerint "Az ingatlan-nyilvántartással kapcsolatos ügyek intézése és az ingatlan-nyilvántartás vezetése a földhivatal hatáskörébe tartozik."
	A (3) bekezdés kimondja "Ingatlan-nyilvántartási ügyben - ha jogszabály másként nem rendelkezik - első fokon az ingatlan fekvése szerint illetékes földhivatal, fővárosi kerületi földhivatal (a továbbiakban: földhivatal) jár el."
	A Vhr. 107. §-ának (3) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A bejegyzés vagy a határozat kijavításáról, illetőleg kiegészítéséről újabb határozatot kell hozni, és egyidejűleg a bejegyzést helyesbíteni, illetve a hiányzó bejegyzést pótolni kell. Az újabb határozatot kézbesíteni kell a kérelmezőnek, valamint mindazoknak, akik az eredeti határozatot megkapták. Az elutasító határozatot azonban csak a kérelmezőnek kell kézbesíteni."
	A (4) bekezdés rögzíti, hogy "Az (1)-(3) bekezdésben foglalt rendelkezéseket kell alkalmazni akkor is, ha a kijavítás (kiegészítés) kérelemre felügyeleti vagy panaszeljárás során történik."
	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 4. §-ának (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."
	A (2) bekezdés szerint "Ha a közigazgatási szerv a felettes szervének utasítására nyolc napon belül nem hoz érdemi határozatot - a (3) bekezdésben foglaltak kivételével -, a felettes szerv az ügyfél kérelmére az ügyet magához vonja. A felettes szerv az ügyben első fokon jár el, vagy az elsőfokú eljárásra a mulasztóval azonos hatáskörű közigazgatási szervet - azzal egyetértésben - jelöl ki. A kijelölt közigazgatási szerv - ha jogszabály másként nem rendelkezik - harminc napon belül érdemi határozatot hozni köteles."
	Az Áe. 15. § (1) bekezdése rögzíti, hogy "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
	A (3) bekezdés előírja, hogy "Ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik."
	A vizsgálat hivatkozik arra, hogy az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII.15.) AB számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."
	A vizsgálat feltárta, hogy panaszos 1999. június 6-án keltezett kérelmét a földhivatalnak az idézett jogszabályok rendelkezéseinek megtartásával, legkésőbb 1999. július 10. napjáig el kellett volna intéznie. A földhivatal e kötelezettségeinek nem tett eleget. 
S mivel a földhivatal mulasztásáról - az Országgyűlési Biztosok Hivatala vezetőjének 2000. februári megkeresése alapján - a Fővárosi Földhivatal tudomást szerezhetett, ezért az Áe. idézett rendelkezései szerint kellett volna eljárnia. A Fővárosi Földhivatal e kötelezettségének teljesítését elmulasztotta. Úgyszintén elmulasztotta az 1993. évi LIX. törvényben előírt tájékoztatási kötelezettségére vonatkozó határidő megtartását is, mivel az Országgyűlési Biztosok Hivatala vezetőjének 2000. II. 14. napján kelt megkeresését csak - a 30 napos határidő túllépésével - 2000. V. 29. napján kelt 30570/2000. számú levelével teljesítette.
	A vizsgálat megállapította, hogy mind a Földhivatal, mind a Fővárosi Földhivatal az idézett jogszabályok rendelkezései megtartásának elmulasztásával megsértette a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bek.) alkotmányos elvét. Ugyanakkor ez az eljárás sérti panaszos tulajdonhoz való jogát (Alkotmány 13. § (1) bek.), valamint a tisztességes eljáráshoz való (Alkotmány 57. § (1) bek.) jogát is, miáltal a felhívott alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idéztek elő. 
	Tekintettel azonban arra, hogy vizsgálatom lezárását megelőzően a földhivatal panaszos kérelmének megfelelően a jogcímre és az időpontra vonatkozó bejegyzést a 159118/1999. számú és 2000. május 22-én kelt határozatával kijavította; és e körülményről a Fővárosi Földhivatal a határozat megküldésével panaszost tájékoztatta, s a XVIII. kerületben a KISZ lakótelep kapcsán felhalmozódott ügyirathátralék okozta késedelmes ügyintézés miatt elnézést kért, így - a már előidézett alkotmányos visszásság megszűnt, a panasz megoldódott, ezért - ajánlást csak arra vonatkozóan teszek, hogy: a Fővárosi Földhivatal tartsa be az eljárási határidőket, s erre hívja fel a Fővárosi Kerületek Földhivatalát is, továbbá hogy ne akadályozzák a késedelmes eljárással az állampolgári jogok országgyűlési biztosának törvényben előírt feladatai ellátását. 

Budapest, 2000. augusztus 1.

Gönczöl Katalin