OBH 623/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Zséger Barbara
Az eljárás megindulása
Panaszos, mint a Székesfehérvári Kríziskezelő Központ lakója, sérelmezte a szálló lakhatási körülményeit és a bánásmódot. Munkatársaim az Alkotmány 70/E. §-ában deklarált szociális  biztonsághoz való jog és az Alkotmány 54.§-ában deklarált emberi méltósághoz való jog érintettsége miatt - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18.§-a alapján - az intézményben helyszíni vizsgálatot folytattak.
Alkalmazott jogszabály
•	1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről.
105.§ (1)  A hajléktalanok átmeneti szállása biztosítja
a/  az éjszakai pihenésre,
b/  a személyi tisztálkodásra,
c/  az étel melegítésére, étkezésre,
d/  a betegek elkülönítésére,
e/  a közösségi együttlétre
szolgáló helyiségeket.
(2)  A hajléktalan személyek átmeneti szállásának az az intézmény alkalmas, ahol
a/  egy lakószobában legfeljebb tizenöt személy helyezhető el,
b/  a berendezési tárgyak könnyen tisztíthatók, illetve fertőtleníthetők, 
c/  tizenöt ellátottra legalább egy zuhanyozó és nemenként illemhely jut,
d/  a lakószobában egy ellátottra legalább négy négyzetméter nagyságú lakóterület jut,
e/  a fűtés, világítás és a melegvízzel való ellátás folyamatosan biztosított.
(3)  Az (1) bekezdésben foglaltakon túl, az intézmény biztosítja az ellátást igénybe vevő
a/  ágyneműjét,
b/  tisztálkodásához szükséges textíliát,
c/  személyes ruházatának tisztításához szükséges feltételeket,
d/  személyes használati tárgyainak biztonságos megőrzését,
e/  részére nyújtandó elsősegélyhez szükséges felszerelést.
106.§ (1)  Az átmeneti szállás nyitvatartását gondozási tevékenységének megfelelően kell meghatározni, azonban az nem lehet kevesebb napi tizenhat óránál.
(2)  A hajléktalan személyek átmeneti szállásán az ellátást igénybe vevők szociális és mentális gondozását legalább napi hat órai időtartamra biztosítani kell.
(3)  Az átmeneti szálláson végzendő szociális és mentális gondozás körébe tartozik különösen
a/  az egyéni esetkezelés, szociális csoportmunka, közösségi szociális munka,
b/  az átmeneti szállóról történő továbblépéshez nyújtott személyre szabott segítség,
c/  az intézményen belüli közösségi élet szervezése,
d/  a szocioterápia,
e/  a családi és társadalmi kapcsolatok ápolásának segítése,
f/  a hivatalos ügyek intézésének segítése.
(4)  A szociális munka alapján végzett gondozást a 13. számú melléklet szerinti egyéni nyilvántartó lapon kell rögzíteni.
107.§ (1)  A hajléktalan személyek éjjeli menedékhelyére a 105.§ rendelkezései az irányadók azzal, hogy egy lakószobában legfeljebb húsz személy helyezhető el
(2)  Az éjjeli menedékhely este, illetve éjszaka legalább napi tizennégy órát tart nyitva. Az éjjeli menedékhely az előforduló konfliktushelyzetek megelőzésére, illetve kezelésére a nyitvatartási  időben szakképzett munkaerővel ügyeletet biztosít.
(3)  Az éjjeli menedékhelyen legalább napi négy órában szociális munkás alkalmazásával szociális munkát kell végezni. A szociális munka körébe tartozik különösen
a/  a szociális információk biztosítása,
b/  az ellátást igénybe vevő jogosultságaira vonatkozó tanácsadás. 
Érintett alkotmányos jogok
•	Alkotmány 54.§ (1)  A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és  az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
•	Alkotmány 70/E.§ (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2)  A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."
A vizsgálat megállapításai
A Székesfehérvár Megyei Jogú Város fenntartásában működő Kríziskezelő Központ több telephelyen, különböző ellátási formák keretében nyújt segítséget a hajléktalanok számára. Az intézmény a normatíván kívül pályázati pénzekből és az önkormányzattól kapott támogatásokból gazdálkodik. Fenntartanak egy nappali melegedőt, szociális konyhát, a gyermekjóléti alapellátás keretében 20 fős családok átmeneti otthonát, és az intézmény keretein belül működnek az utcai szociális munkások is. A szállást nyújtó intézménytípusok közül férfiak számára átmeneti szállót és éjjeli menedékhelyet tartanak fenn, illetve másik telephelyen egy, a gyermekvédelemtől átvett épületben 16 férőhellyel volt állami nevelt fiatalok kiléptető szállója működik. Az intézmény harmadik telephelyén 2002. áprilisáig nők számára éjjeli menedékhely működött. A panasz keletkezésének idején ezen a telephelyen volt a férfiak átmeneti szállása, azonban a rossz körülmények miatt az épületet bezárásra, illetve átalakításra ítélték. A férfiak átmeneti szállása tavaly év végén új, kibővített épületbe költözött, a régi épületben pedig átmenetileg női éjjeli menedékhelyet alakítottak ki. Idén tavasszal sor került ennek végleges bezárására is. Az intézmény vezetőjének tervei között az szerepel, hogy a későbbiekben felújításra kerülő épületben 40 fős hajléktalanok otthonát alakítja ki, mert ez az ellátási forma még hiányzik a rendszerből. A panasz a már bezárt részlegre vonatkozott, így a vizsgálat az említett formák közül az egy telephelyen működő férfiak éjjeli menedékhelyére és a részben új átmeneti szállására terjedt ki.
I. Tárgyi feltételek.   A hajléktalanok éjjeli menedékhelye határozott idejű működési engedéllyel rendelkezik. Itt 36 fő elhelyezésére van lehetőség. A szálló a jogszabályi előírásoknak megfelelő ideig, azaz naponta legalább 14 órán át nyitva tart. A nyitvatartáson kívüli időszakban a menedékhely lakói általában a menedékhellyel egy telephelyen működő nappali melegedőt veszik igénybe, ahol a csomagok elhelyezésére, megőrzésére is van mód.
A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet (a továbbiakban: rendelet) szerint az éjjeli menedékhelyen az éjszakai pihenésre, a személyi tisztálkodásra, az étel melegítésére, étkezésre, a betegek elkülönítésére, a közösségi együttlétre szolgáló helyiségeket kell kialakítani. Az éjjeli menedékhely 3 egymásból nyíló szobából áll, melyekben nagyon zsúfoltan emeletes ágyakat helyeztek el. A szobák felszereléséhez az ágyakon kívül néhány zárható szekrény tartozik, melyeket az éjjeli menedékhelyet régebb óta, rendszeresen igénybe vevő lakók használnak. Mivel esténként általában ugyanazok az emberek térnek vissza és töltik az éjszakát a menedékhelyen, ezért a kialakult gyakorlat szerint a holmijukat a szekrénnyel nem rendelkezők is az ágyakon hagyhatják. A lakószobákon kívül fürdőhelyiség és konyha áll a lakók rendelkezésére, azonban egyéb, így a betegek elkülönítésére és a közösségi együttlétre szolgáló helyiségek kialakítására nem volt mód. Amennyiben egy lakó beteg, napközben nem kell elhagynia a menedékhelyet.
Az éjjeli menedékhelyen tapasztalt zsúfoltság az Alkotmány 70/E.§-ában deklarált szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben okoz visszásságot.
Az átmeneti szállás szintén határozott idejű működési engedéllyel rendelkezik. A telephelyen belül két épületben, a nappali melegedő tetőterében és egy különálló épületben van az átmeneti szállás. A két elhelyezés funkciójában is különbözik egymástól, mert a régi, különálló épületben a rendszeresen dolgozó hajléktalanok kaptak helyet, míg az új tetőtérben a nyugdíjas, idős lakók. Az átmeneti szálláson történő elhelyezésre az kérheti felvételét, aki rendszeres jövedelemmel rendelkezik, akár munkabérrel, akár nyugdíjjal , vagy nyugdíjszerű juttatással. A felvételhez szükséges tovább az, hogy a kérelmező 3 hónapnál nem régebbi tüdőszűrési igazolással, ezen kívül bőrgyógyászati vizsgálatról és HÍV-szűrésről szóló igazolással rendelkezzen. A nyugdíjasok havonta 3000, a dolgozók havonta 4000 forint térítési díjat fizetnek. Az átmeneti szállón eltölthető egy évet további egy évvel lehet meghosszabbítani. Ennek ellenére sok olyan lakó van, aki ennél hosszabb ideje, akár több éve él a szállón. Ez főleg a nyugdíjasokat érinti, akik más típusú ellátást igényelnének, azonban az idősek otthonaiban nehéz őket elhelyezni. Amennyiben sikerül az intézményvezetőnek a hajléktalanok otthonának kialakítására irányuló terve, akkor ezek a lakók ott nyerhetnének elhelyezést.
Az átmeneti szállás régebbi részén 5 db. 4 ágyas szobában helyezték el a lakókat. A tetőtéri részlegben a lakószobák jelenleg még 6-8 ágyasak, azonban, ha sikerül a másik telephelyen a hajléktalanok otthonát kialakítani, akkor a felére csökken majd az itt ellátottak száma. A szobák kifejezetten ide tervezett, és újonnan készült bútorokkal vannak berendezve, a lakóknak zárható szekrények állnak a rendelkezésükre. A rendelet szerint az átmeneti szálláson a lakószobákon kívül a személyi tisztálkodásra, az étel melegítésére, étkezésre, a betegek elkülönítésére, és a közösségi együttlétre szolgáló helyiségeket kell biztosítani. Ezek a helyiségek, illetve a tizenöt ellátottra egy zuhanyozó, nemenként illemhely, továbbá a ruházat tisztítására alkalmas helyiség és mosógép mindkét részlegben biztosított. A lakók részére ágyneműt, mosóport, törölközőt, WC-papírt és 50 forint ellenében ebédet biztosítanak. Az akadálymentes közlekedés feltételei sem az átmeneti szállón, sem az éjjeli menedékhelyen nem biztosítottak, azonban ennek a feltételnek csak  2002. december 31-ig kell az intézménynek megfelelnie.
II. Személyi feltételek, szolgáltatások  31 dolgozó foglalkozik közvetlenül az ellátottakkal, a szakképzettségi arány megfelel a jogszabályi előírásoknak. A dolgozókat rendszeres szupervízió segíti a munkájukban, ezen kívül kéthetente esetmegbeszélő csoportot tartanak. Szeptember óta heti 20 órában területi ellátási kötelezettség nélküli háziorvos működik az intézményben. A gyógyszerek kiváltása mindig komoly problémát okozott a lakóknak, de az idei pályázatok során gyógyszerekre is nyertek pénzt. Az intézmény költségvetésébe van egy kisebb keret arra, hogy - főleg az utcán élő, illetve csak a nappali melegedőt igénybe vevő hajléktalanok számára - gyógyszerek, gyógyászati segédeszközök kiváltása céljából eseti segély nyújtsanak.
Az éjjeli menedékhelyen szakképzett szociális munkás este három, reggel  egy órán át áll a lakók rendelkezésére. Külön említést érdemel, hogy a nappali melegedő bejáratánál recepciószerűen egy információs helyiséget alakítottak ki, ahol a hajléktalanok folyamatosan intézhetik ügyeiket, információt kaphatnak, illetve segítenek nekik a különböző igazolványok és hivatalos papírok beszerzésében. Az intézmény által nyújtott szolgáltatások között szerepel az, hogy ingyenesen tudják elintézni a személyi igazolvány, a tb.kártya és az adókártya pótlását. A szálló címét tartózkodási helyként jelentik be, ezen  kívül postacímként használják a lakók és azok is, akik csak a nappali melegedőt veszik igénybe. Az érkező postát az információs szolgálat veszi át és adja tovább a lakóknak, erről postakönyvet vezetnek. Csomagot nem vesznek át, ezért a lakónak, amennyiben nem tartózkodik az intézményben, be kell mennie a csomagért a postára.
A szállón részlegenként létrehozták az érdekképviseleti fórumot. Tagjai a két lakón kívül egy dolgozó és egy személy a fenntartótól. Havonta  minden telephelyen lakógyűlést tartanak. A legnagyobb gondot az alkoholfogyasztás jelenti. A szállóra érkezéskor szondát használnak annak kiszűrésére, hogy ki az, aki túl sokat ivott. Ezt a módszert azért kellett bevezetni, mert korábban túl sok volt a panasz és szubjektivitással vádolták a lakók a dolgozókat. Amennyiben a szonda szerint az érintett túllépte a megengedett mértéket, akkor kint (az udvaron) kell várakozni, míg valamennyire kijózanodik. A szondáztatást ilyenkor óránként ismétlik. Télen sokkal elővigyázatosabban járnak el, hiszen az ittas ember még jobban ki van téve a fagyás veszélyének. A sorszámozott eseménynaplót vezetik, ebben minden esetben szerepel az, ha valaki alkoholfogyasztás miatt nem jöhet be a szállóra, továbbá az is, hogy mennyi ideig várakozott kint, mikor engedték be. A szondáztatása vonatkozó eljárást a házirendben rögzítették.
Külön kiemelést érdemel, hogy a szállón folyó szakmai munka keretében - pályázati pénzből - az éjjeli menedékhely lakói számára tavaly foglalkoztatási programot indítottak be. Ennek keretében 21 lakó számára a munkaügyi központtal együttműködve megszerveztek egy  felkészítő programot, melynek eredményeképpen a képzés után 12 fő oklevelet és 2 évre munkalehetőséget kapott. A képzés alatt a résztvevők nem a hajléktalan szállón, hanem egy panzióban éltek, amihez az önkormányzat szociális bizottsága nyújtott támogatást
III. A házirend megsértése esetén alkalmazott intézkedések.  A szociális szolgáltatások igénybevétele önkéntes, az intézményvezető és az ellátott megállapodásán alapul. Az intézményvezető (fenntartó) ebben a viszonyban arra vállal kötelezettséget, hogy biztosítja a jogszabály által előírt ellátást, a gondozott pedig fizeti a térítési díjat, illetve betartja a házirendben előírt magatartási szabályokat. A magatartási szabályok be nem tartása, a házirend súlyos megsértése a megállapodásnak az ellátott részéről történő megszegését jelenti. A jogalkotó erre az esetre biztosította az intézményi jogviszony megszüntetésének eszközét az intézményvezető számára (természetesen a megfelelő jogorvoslati lehetőségekkel együtt). Mindezt indokolja az is, hogy a rendelet szerint az átmeneti szállón - a meghatározott tárgyi és ellátási feltételeken túl - az  ellátást igénybe vevők szociális és mentális gondozását is biztosítani kell. Ehhez azonban szükséges a szálló zavartalan működési feltételeinek megteremtése.
A kapott tájékoztatás szerint a házirend megsértése esetén a lakó gondozója, vagy az intézményvezető szóbeli, majd írásbeli figyelmeztetést alkalmaz. Az ügyeletes döntése alapján előfordulhat, hogy valakitől "megvonják a szolgáltatást", ami azt jelenti, hogy az érintett az intézmény által nyújtott szolgáltatások közül a nappali melegedőt aznap nem veheti igénybe. Az eseménynapló bejegyzései szerint ez a leggyakrabban alkalmazott rendfenntartó eszköz és általában a következő esetmegbeszélő csoportig tart. Az eseménynaplóba minden esetben bejegyzésre kerül, hogy kivel szemben kellett ezt az eszközt alkalmazni. A "szolgáltatás-megvonás" tulajdonképpen az intézményi jogviszony megszüntetése a nappali melegedő vonatkozásában. A házirend a jogszabályi előírásoknak megfelelően tartalmazza az erre vonatkozó rendelkezéseket.
A házirend többszöri, súlyos megsértése esetén az intézményvezető az érdekképviseleti fórum tagjainak egyetértésével kitiltja az érintettet a szállóról. Ez az intézkedés az átmeneti szálló és az éjjeli menedékhely tekintetében az intézményi jogviszony megszüntetésének felel meg. A kitiltás alapjául szolgáló eseményről jegyzőkönyvet készítenek, meghallgatják az érintettet és az érdekképviseleti fórumot. A kitiltás mindig határozott időre szól, ez 1 hónaptól 1 évig terjedhet. A kitiltottnak az intézményvezető mindig felajánlja, hogy segítséget nyújt neki egy környékbeli intézményben történő elhelyezéshez.
A megvizsgált házirend tartalmazza azt, hogy fegyelmi vétség esetén a gondozottat más intézményben helyezhetik el, illetve azt, hogy a házirend súlyos megsértése esetén az intézményi jogviszonyt az intézményvezető megszüntetheti. E döntés miatt az érintett a fenntartóhoz fordulhat panasszal. Mind a szabályozás, mind az intézményben tapasztalt gyakorlat megfelel a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvénynek.
Ajánlás
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20.§ (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:
Az éjjeli menedékhely zsúfoltságának megszüntetése érdekében kezdeményezem, hogy a fenntartó vizsgálja meg az éjjeli menedékhely ellátási körülményeinek javítási lehetőségét.

Budapest, 2002. április 30.

Lenkovics Barnabás