OBH 493/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr Varjú Gabriella

A vizsgálat megindítása
	A panaszos, Budapest Főváros XVI. ker. Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Gyámhivatalának vezetője (továbbiakban: gyámhivatal) beadványában azt kifogásolta, hogy egy gyermekotthonban élő középsúlyos értelmi fogyatékos gyermeket a kijelölt intézmények helyhiányra hivatkozva nem fogadták. A panaszos a konkrét üggyel más hasonló sorsú gyermekek elhelyezési problémájára is fel akarta hívni a figyelmet, a vizsgálat ilyen irányú kiterjesztését kérte.
	A beadvánnyal kapcsolatban felmerült a gyermekek testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez, valamint az ifjúság védelméhez való Alkotmányos jogok sérelmének lehetősége. Ezért az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján vizsgálat indult.
	A vizsgálat megindításával egyidejűleg az állampolgári jogok országgyűlési biztosa az üggyel kapcsolatban tájékoztatást kért Budapest Főváros Főpolgármester-helyettesétől (továbbiakban: főpolgármester-helyettes).

Az ügy jogszabályi háttere 
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
16. § A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

•	1997. évi XXXI. tv. a gyermekek védelméről és  a gyámügyi igazgatásról 
6. § (3) A fogyatékos, tartósan beteg gyermeknek joga van a fejlődését és személyisége kibontakozását segítő különleges ellátáshoz.
53. § (2) Az otthont nyújtó ellátás során a fogyatékos, beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarokkal küzdő, valamint a kora miatt sajátos szükséglettel bíró gyermek számára speciális ellátást kell biztosítani.
(3) A speciális ellátás kiterjed a gyermek korához, állapotához és szükségleteihez igazodó oktatásra, szakképzésre, foglalkoztatásra, valamint ápolására, szocializációjára és reszocializációjára, továbbá habilitációs és rehabilitációs kezelésére is.
132. § (1) Ha az ügyben a gyermek személyiségével kapcsolatos jelentős tény vagy körülmény megítéléséhez különleges szakértelem szükséges, szakértőként elsősorban nevelési tanácsadót, szakértő- és rehabilitációs bizottságot, pszichiátriai szakellátó intézményt vagy családvédelemmel foglalkozó szervet, illetve szakértői névjegyzékbe felvett személyt kell megkeresni.
156. § (3) Új gyermekotthont létesíteni, illetve ilyen intézményt átszervezni csak a törvény rendelkezéseinek megfelelően lehet. A megyei, fővárosi önkormányzat az otthont nyújtó intézmények átalakításáról fokozatosan, de legkésőbb 2002. december 1-jéig gondoskodik.

•	149/1997. (IX.10.) Korm. rendelet  a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
104. § (1) A gyámhivatalnak az átmeneti nevelésbe vett gyermek gondozási helyének meghatározásához be kell szereznie a jegyző - gyermekjóléti szolgálat véleményén alapuló - javaslatát.
(4) A tartósan beteg vagy fogyatékos, beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarokkal küzdő, valamint a kora miatt sajátos szükségletekkel bíró gyermek számára olyan gondozási helyet kell kijelölni, amely képes biztosítani a speciális ellátását. Ennek érdekében a gyámhivatal beszerzi a Gyvt. 132. §-ának (1) bekezdésében meghatározott szerv vagy személy szakvéleményét.

•	1993 évi III. tv. a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló
69. § (1) A fogyatékos személyek otthonába az a fogyatékos személy vehető fel, akinek oktatására, képzésére, foglalkoztatására, valamint gondozására csak intézményi keretek között van lehetőség.
70. § (1) A fogyatékos személyek otthonában elkülönítetten kell megszervezni a kiskorúak és a felnőttek, valamint az enyhe értelmi fogyatékos személyek és a középsúlyos, illetve súlyos értelmi fogyatékos személyek ellátását.
(2) A fogyatékos gyermekek esetében az ápolással, gondozással párhuzamosan - a külön jogszabályban foglaltak szerint - biztosítani kell a korai fejlesztést és gondozást, ötéves kortól a fejlesztő felkészítést, valamint az iskolai tanulmányok folytatásának segítését.
(3) A nagykorú fogyatékos személy intézményi ellátását úgy kell megszervezni, hogy számára az állapotának megfelelő önállóság, döntési lehetőség biztosított legyen. A fogyatékos személy részére biztosítani kell - a fogyatékosságának megfelelő - szinten tartó, képességfejlesztő, munkajellegű foglalkoztatást, továbbá sport- és szabadidős tevékenység végzését is.

•	9/1999. (XI.24.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéről
12. § (1) Az intézményvezető, illetőleg a megállapodás megkötésére feljogosított személy az ellátásra vonatkozó igényt a kézhezvétel napján nyilvántartásba veszi. A nyilvántartás az 5. számú melléklet szerinti adatokat tartalmazza. A nyilvántartás sorszámozott, folyamatosan vezetett, amely az ellátásra vonatkozó igényeket és a megtett intézkedéseket időbeli sorrendben tartalmazza.
(2) Ha az intézményi jogviszony keletkezését az intézményvezető intézkedése, illetőleg az Szt. 94/D. §-a szerinti megállapodás alapozza meg, az intézményvezető, illetőleg a megállapodás megkötésére feljogosított személy írásban értesíti az ellátást igénybe vevőt, illetve törvényes képviselőjét a kérelem nyilvántartásba vételéről, valamint az előgondozás I. szakasza elvégzésének időpontjáról.
(3) Ha az ellátásra vonatkozó igény a beutaló határozat megküldését követően férőhely hiányában nem teljesíthető, az intézményvezető erről - a nyilvántartásba vétel közlésével - írásban értesíti a jogosultat, és a beérkezés sorrendjében gondoskodik a jogosultak elhelyezéséről.
19. § (4) A Reménysugár Habilitációs Intézet - országos illetékességgel - azon súlyos értelmi fogyatékos és halmozottan sérült személy ellátását biztosítja, aki intézményi ápolásra, gondozásra és fejlesztő foglalkoztatásra szorul.
21. § (2) A tanköteles korú gyermek értelmi fogyatékosok otthonába történő elhelyezése iránti kérelem esetén a kérelemhez mellékelni kell a területileg illetékes szakértői és rehabilitációs bizottság [1993. évi LXXIX. tv. 30. § (3) bek.] szakvéleményét.

•	1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről 
63. § (1) Az ápolást-gondozást nyújtó otthon az ellátást igénybe vevő teljes körű ellátása, ápolása-gondozása mellett biztosítja szükség szerinti a) foglalkoztatását, és b) egyéb habilitációs, rehabilitációs jellegű ellátását.
(2) A fogyatékos személyek otthonában csak első életévét betöltött személy gondozható.

A tényállás és a vizsgálat megállapításai
	A gyámhivatal tájékoztatása szerint az átmeneti nevelésbe vett gyermek a Fővárosi Önkormányzat Csalogány utcai Iskola, Diákotthon és Gyermekotthonban élt. Az intézmény a kislány kontrollvizsgálatát kérte a 4. sz. Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottság és Gyógypedagógiai Szakszolgáltató Központtól (a továbbiakban: szakértői bizottság). A szakértői bizottság 1999. április 12-én szakértői javaslatot készített a kislány tanulási képességéről. A kontrollvizsgálati tapasztalatokat összegezve megállapították, hogy a kiskorú nem oktatható, de képezhető. Ezért a kiskorú gondozási helyének megváltoztatását javasolták. E szerint a képzési kötelezettségének fogyatékosok ápoló-gondozó intézetében kell eleget tennie.
	A szakértői bizottság, valamint a gyám gondozásra alkalmas intézménynek a Reménysugár Habilitációs Intézetet, vagy a Fővárosi Önkormányzat Csecsemőket, Kisgyerekeket és Fogyatékosokat Befogadó Gyermekotthonaihoz tartozó Rege utcai Egészségügyi Gyermekotthont javasolta. A gyámhivatal az 1999. 11. 15-én megtartott konzultációs megbeszélésen nem talált megoldást a gyermek megfelelő elhelyezésére. A gondozásra alkalmas intézmények vezetői arról nyilatkoztak, hogy helyhiány miatt a gyermeket nem tudják fogadni. A Fővárosi Önkormányzat Csecsemőket, Kisgyerekeket és Fogyatékosokat Befogadó Gyermekotthonának főorvos asszonya szerint az intézmény akkor fogadhatná azonnal a gyermeket, ha az intézményben nem kellene gondoskodni nagykorú fogyatékosokról, akiknek a továbbhelyezését nem tudják megoldani.
A főpolgármester-helyettes a gyámhivatalt 2000. januárjában arról tájékoztatta, hogy a főváros egészségügyi gyermekotthonaiban a kiskorú korának, nemének és állapotának megfelelő férőhely nincs, de várhatóan az év első felében elhelyezést tudnak biztosítani a számára.
A gyámhivatal a megfelelő intézkedés érdekében minden lehetséges fórumot megkeresett. A kiskorú elhelyezésére alkalmas megoldást azonban senki nem tudott ajánlani. A gyámhivatal szerint a fennálló, alkotmányos jogokat sértő helyzet feltételezhetően nem egyedi eset.
	A főpolgármester-helyettes 2000. március 31-én kelt tájékoztatójában a kiskorú gondozási helyének javasolt megváltoztatására csak az iskolaév befejezése után látott esélyt. A gyámhivatal 2000. június 15-én kelt határozatával a gyermeket a Fővárosi Önkormányzat Rege utcai Egészségügyi Gyermekotthonában helyezte el.
	A főpolgármester-helyettes általános tájékoztatása szerint a főváros egészségügyi gyermekotthonainak tárgyi és személyi feltételei a kiskorú fogyatékosok ellátásának felelnek meg, de a gondozottak több mint 20 %-a tizennyolcéven felüli. Sajnos csak ritkán szabadulnak fel férőhelyek (pl. ha a gyermeket hazaviszik vagy felnőtt otthonba áthelyezik, illetve halál esetén). A megfelelő otthonba  történő továbbhelyezésük súlyos nehézségekbe ütközik, mivel a fogyatékos gondozottak ellátását biztosító Fővárosi Önkormányzati intézmények a fővárostól távol működnek. Ezeknek az intézményeknek a befogadóképessége igen korlátozott, ezért a Fővárosi Önkormányzat mind a létszámbővítést, mind pedig a hasonló intézmények Budapesthez közelebbi elhelyezését tűzte ki célul.
	A főpolgármester-helyettes tájékoztatása szerint a Fővárosi Önkormányzat a fogyatékos emberek ápolását, gondozását biztosító intézmények létszámát folyamatosan bővíti, működési körülményüket javítja. Ezen igyekezetüket azonban a rendelkezésre álló anyagi lehetőségek erősen befolyásolják, korlátozzák.
	A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. tv. (a továbbiakban: Gyvt.) 6. § (3) bekezdése kimondja, hogy a fogyatékos, tartósan beteg gyermeknek joga van a fejlődését és személyisége kibontakozását segítő különleges ellátáshoz. A Gyvt.  53. § (2) bekezdése szerint az otthont nyújtó ellátás során többek között a fogyatékos gyermek számára speciális ellátást kell biztosítani. A 156. § (3) bekezdése szerint a megyei, fővárosi önkormányzatnak az otthont nyújtó intézmények átalakításáról fokozatosan, de legkésőbb 2002. december 1-jéig kell gondoskodnia.
	A fogyatékos kiskorúak különleges ellátása a fogyatékosok ápoló-gondozó intézetében is biztosítható. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993 évi III. tv. (a továbbiakban: Szt.) 69. § (1) bekezdése szerint a fogyatékos személyek otthonába az a fogyatékos személy vehető fel, akinek oktatására, képzésére, foglalkoztatására, valamint gondozására csak intézményi keretek között van lehetőség. A jogszabály arról is rendelkezik, hogy a fogyatékos személyek otthonában elkülönítetten kell megszervezni a kiskorúak és a felnőttek, valamint az enyhe értelmi fogyatékos személyek és a középsúlyos, illetve súlyos értelmi fogyatékos személyek ellátását.
	A fentiekre figyelemmel megállapítottam, hogy a panaszos beadványa megalapozott. A fogyatékos kiskorú elhúzódó elhelyezése a gyermek testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez, valamint az ifjúság védelméhez való Alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot okozott.
	A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról szóló 149/1997. (IX.10.) Korm. rendelet szabályozza a gyámhivatalok feladatát az átmeneti nevelésbe vett gyermekek elhelyezésével kapcsolatban. A tartósan beteg vagy fogyatékos, beilleszkedési, magatartási vagy tanulási zavarokkal küzdő, valamint a kora miatt sajátos szükségletekkel bíró gyermek számára olyan gondozási helyet kell kijelölni, amely képes biztosítani a speciális ellátását. A kijelölési kötelezettség azonban nem eredményezi automatikusan a gyermekek megfelelő elhelyezését. A Szt. hatálya alá tartozó egészségügyi gyermekotthonban elhelyezést a szakértői és rehabilitációs bizottság szakvéleménye és a beutaló határozat alapján csak üres férőhelyekre biztosítanak. A gyámhivatal köteles a gyermek sajátos szükségleteinek megfelelő gondozási helyet kijelölni, az érintett intézmény azonban csak üres férőhely esetén tudja a gyermeket fogadni.
	A személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéről szóló 9/1999. (XI.24.) SzCsM rendelet 12. § (4) bekezdése szerint, ha az ellátásra vonatkozó igény a beutaló határozat megküldését követően férőhely hiányában nem teljesíthető, az intézményvezető nyilvántartásba veszi a jogosultat, és a beérkezés sorrendjében gondoskodik az elhelyezéséről. Az egészségügyi gyermekotthonok tizennyolcéven felüli gondozottainak megfelelő otthonba  történő továbbhelyezése sem kötelezettség. A személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet 63. § (2) bekezdése csak az ápolás, gondozás kezdetét határozza meg, felső életkort nem jelöl, így a 18. életévüket betöltött fogyatékosok felnőtt otthoni áthelyezése csak lehetőség.
	A jelenlegi helyzet megváltozása, a férőhely hiány csökkentése csak a tartósan beteg, fogyatékos kiskorúak sajátos igényeit biztosító intézmények megfelelő fejlesztésétől, új férőhelyek kialakításától várható. Ennek érdekében országosan és fővárosi szinten is javítani kell a feltételeket. A Szociális és Családügyi Minisztérium a Gyvt. tervezett módosításában már egyértelművé teszi, hogy a gyermekvédelmi szakellátás keretében biztosított otthont nyújtó ellátás során milyen egészségi és személyiség állapotú gyermeknek kell különleges ellátást, illetve speciális ellátást biztosítani. Tekintettel arra, hogy a Gyvt. tervezett módosítása - elfogadása esetén - megfelelően fogja szabályozni a gyermekvédelmi szakellátás körében nyújtott különleges és speciális ellátás kérdéseit, jogszabály alkotására vonatkozó ajánlást nem teszek. A helyzet javítása érdekében a törvény módosítása mellett azonban fontos az igények, a jelenlegi lehetőségek és nehézségek pontos ismerete, valamint az ezekhez kapcsolódó fejlesztési tervek részletes kidolgozása.
	Mindezekre figyelemmel az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlásokkal élek.

1. Felkérem Budapest Főváros Főpolgármesterét, hogy mérje fel mennyiben és milyen módon biztosított a fővárosi fogyatékos, tartósan beteg kiskorúak különleges ellátása, milyen arányban várakoznak fővárosi intézményi elhelyezésre. A feltárt igényekre és a jogszabályi előírásokra figyelemmel dolgozzon ki a tartósan beteg, fogyatékos kiskorúak speciális ellátását biztosító intézmények továbbfejlesztésére (rövid, közép és hosszú távú) koncepciót.
2. Felkérem a szociális és családügyi minisztert, hogy készítsen országos szintű felmérést a tartósan beteg, fogyatékos kiskorúak speciális igényeit biztosító intézményi ellátásról, a várakozók arányáról, a várakozási idő hosszáról. Tájékoztasson továbbá arról, hogy a feltárt problémák megoldása érdekében milyen intézkedéseket kezdeményeznek és hogyan kívánják a gyermekvédelem és a szociális ellátás területén az önkormányzatok intézményfejlesztési feladatait támogatni, elősegíteni.

Budapest, 2001. augusztus 30.

Lenkovics Barnabás