OBH 407/2000., OBH 1474/1999., OBH 1966/1999., OBH 2212/2000., OBH 3705/2000., OBH 4311/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása
	A panaszosok az Országgyűlési Biztos Hivatalához benyújtott beadványaikban a kiskorú anyák újszülötteinek pénzbeli ellátásával kapcsolatos problémát vetették fel. A kiskorú anya korlátozott jogképessége miatt nem lehet gyermeke törvényes képviselője, ezért az újszülöttnek gyámot kell nevezni, aki vagy az ifjú anya édesanyja, vagy más arra alkalmas személy. A kinevezett gyám csak akkor jogosult gyermekgondozási segélyre, ha a gyermek másfél éves koráig keresőtevékenységet nem folytat, illetőleg rendszeres pénzellátásban nem részesül. A hatályos jogi szabályozás szerint a gyám csak egyféle pénzbeli ellátásban részesülhet, ezért a családot súlyos anyagi hátrány éri.
	Az OBH 407/2000. számon benyújtott beadványában a kiskorú panaszos azt is sérelmezte, hogy az illetékes gyámhivatal gyermekének a szülést követően öt hónap múlva nevezett gyámot, ezért a család négyhavi családi pótlék és gyermekgondozási segély összegétől, mintegy nyolcvanezer forinttól esett el.
	Felmerült a demokratikus jogállamiságból eredő tisztességes eljáráshoz, a szociális biztonsághoz való jog, az anyát és gyermekét megillető támogatás és védelem sérelme, ezért a panaszokkal kapcsolatosan vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás
	Az OBH 1966/1999, 2212/2000, 3705/2000 és 4311/2000 számon indult ügyekben a kiskorú anyák gyermekeinek gyámjául az újszülöttek vér szerinti nagyszüleit nevezték. A gyámok vagy jövedelempótló támogatásban részesültek, vagy saját jogon nyugdíjat kaptak, ezért választaniuk kellett aközött, hogy továbbra is a rendszeres pénzbeli ellátás valamelyikét, vagy a gyest folyósítsák számukra.
	Az OBH 1474/1999. számon hivatalból indult ügyben a kiskorú anya gyermekének a munkaviszonyban álló apai nagyszülőt nevezték ki gyámul. A szülők és a nagyszülő gyámnevezési kérelmüket 1998. szeptember 9-én jegyzőkönyvbe mondták az oroszlányi gyámhivatalnál, a nagyszülőt október 29-én gyámnak nevezték. Az anya saját jogán gyermekgondozási segélyt és családi pótlékot igényelt, melyet a Komárom-Esztergom Megyei Egészségbiztosítási Pénztár folyósított részére. Időközben az Egészségbiztosítási Pénztár tudomására jutott, hogy az újszülöttnek gyámot neveztek, ezért az anyát háromhavi családi pótlék és gyes összegének visszafizetésére kötelezték. Az illetékes Egészségbiztosítási Pénztár igazgatójának tájékoztatása szerint a határozat ellen fellebbezés nem érkezett. A kiskorú anya 1999. májusában házasságot kötött gyermeke apjával, a házasságkötéssel nagykorúvá vált. Házasságkötése után saját jogán családi pótlék és gyes igénylést nyújtott be.
	Az OBH 407/2000 számon indult ügyben a kiskorú panaszos 1999. májusában, nyolchónapos terhesen, lakóhelye szerinti illetékes polgármesteri hivatal tanácsára felkereste a kazincbarcikai gyámhivatalt és kérte, hogy születendő gyermeke gyámjául nagykorú, jövedelemmel nem rendelkező unokanővérét nevezzék ki. A panaszos szülei a születendő gyermek felett a gyámságot azért nem tudták elvállalni, mert a hatályos jogi szabályozás szerint gyermekgondozási segélyt munkaviszonyukból eredő jövedelmük miatt nem igényelhettek. A panaszos szüleinek a panaszoson kívül még egy kiskorú gyermek eltartásáról kell gondoskodniuk, a gyermekgondozási segélynél magasabb összegű jövedelmükre mindenképpen szükségük van. A gyermek alkalmi kapcsolatból fogant, a panaszos gyermeke apját nem kívánta megnevezni, így a vér szerinti apa nem lehetett a gyermek törvényes képviselője. A panaszos a gyámhivatalnál azt a tájékoztatást kapta, hogy gyámot majd csak a gyermek megszületése után neveznek, kérelmét ismételje meg a szülés után. Arra a kérdésre, hogy nem jelent-e problémát ha a jövendő gyám és a gyermek lakcíme nem azonos, a gyámhivatalnál tévesen arról tájékoztatták, hogy ez nem számít. A gyermek 1999. június 6-án megszületett. Az anya és a jövendő gyám a gyámnevezést július 26-án ismételten kérte a Kazincbarcikai Városi Gyámhivatalnál. A gyámnevező határozatot a gyámhivatal csak november 8-án postázta. A gyámhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint tévedés történt, munkatársai utasítása ellenére az augusztus 5-én kelt határozatot nem postázták időben. Ezért ezt a határozatot november 30-án a gyámhivatal saját hatáskörében kijavította, a határozat eredeti keltezése eszerint 1999. augusztus 5. A kinevezett gyámnak a téves tájékoztatás miatt a határozat kézhezvételekor még mindig nem volt azonos lakcíme gyámoltjával, ezért az Egészségbiztosítási Pénztár sem családi pótlékot, sem gyermekgondozási segélyt nem folyósíthatott számára. Azért, hogy a gyermek után járó ellátásokat folyósítani lehessen az újszülöttel azonos lakcímen lakó nagyszülők a gyámot lakásukba fogadták, a gyám írásban nyilatkozott arról, hogy gyámoltját 1999. október 1-étől saját háztartásában tartja el. Ezzel már minden feltétel adott volt a pénzbeli ellátások folyósításához, a gyám december 20-án családi pótlék, december 21-én gyermekgondozási segély iránti kérelmet nyújtott be, az Egészségbiztosítási Pénztár mindkét ellátást október 1-étől folyósítja.

Az ügy jogszabályi háttere
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
66.§ (2) A Magyar Köztársaságban az anyáknak a gyermek születése előtt és után külön rendelkezések szerint támogatást és védelmet kell nyújtani
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról
Csjt. 93. § Az a kiskorú, aki nem áll szülői felügyelet alatt, gyámság alá tartozik.
Csjt. 94. § (1) A gyámság alá tartozó kiskorú részére a gyámhivatal gyámot rendel. (2) A gyámhatóság a gyámrendelés iránt hivatalból intézkedik.
Csjt. 101. § (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a gyám a gyámsága alatt állónak gondozója, vagyonának kezelője és törvényes képviselője.
(2) A gyámot a gyámsággal járó jogok és kötelességek, ha a gyámhatóság másként nem rendelkezik, a kirendelő határozat kézbesítését követő naptól kezdve illetik meg, illetőleg terhelik.

149/1997. (IX.10.) számú Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
138. § (1) A gyermek részére már megszületése előtt gondnokot kell rendelni, ha ez jogainak megóvása érdekében szükséges, különösen, ha a gyermek és törvényes képviselője között érdekellentét áll fenn.
(3) A méhmagzat gondnokának a tevékenysége születés időpontjáig terjed.

1998. évi LXXXIV. törvény a családok támogatásáról
7. § (1) Családi pótlékra jogosult:
a) a vér szerinti, az örökbe fogadó szülő, a szülővel együttélő házastárs (a továbbiakban együtt: szülő), a nevelőszülő, a hivatásos nevelőszülő, a gyám
aa) a saját háztartásában nevelt még nem tanköteles,... gyermekre ( személyre ) tekintettel
20. § Gyermekgondozási segélyre jogosult a szülő, a nevelőszülő, a gyám saját háztartásában nevelt
a) gyermek 3. életévének betöltéséig,
21. § A gyermekgondozási segélyben részesülő személy keresőtevékenységet a) a gyermek másfél éves koráig nem folytathat;
27. § (1) Nem jár gyermekgondozási támogatás annak a személynek, aki a) az Szt. 4. § (1) bekezdésének i) pontjában megjelölt rendszeres pénzellátás bármelyikében részesül, ide nem értve a gyermekgondozási támogatást, továbbá a gyermekgondozási támogatás folyósítása mellett végzett kereső tevékenység után járó táppénzt, baleseti táppénzt;
37. § (1) Az ellátás az igény benyújtásának időpontjától jár, feltéve, hogy a benyújtás időpontjában a jogosultsági feltételek fennállnak. Az ellátást az igény késedelmes benyújtása esetén, visszamenőleg legfeljebb két hónapra, az igénybejelentés napját megelőző második hónap első napjától kell megállapítani, ha a jogosultsági feltételek ettől az időponttól kezdve fennállnak.

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
4. § (1) E törvény alkalmazásában i) rendszeres pénzellátás: a táppénz, a terhességi-gyermekágyi segély, a gyermekgondozási díj, az öregségi nyugdíj, a rokkantsági nyugdíj, az öregségi járadék, a munkaképtelenségi járadék, az özvegyi járadék, a növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi járadék, az özvegyi nyugdíj - kivéve az ideiglenes özvegyi nyugdíjat, továbbá a házastársa jogán legalább két árvaellátásra jogosult gyermek eltartásáról gondoskodó személy özvegyi nyugdíját -, a baleseti táppénz, a baleseti rokkantsági nyugdíj, a hozzátartozói baleseti nyugellátás, az Flt. alapján folyósított pénzbeli ellátás, az átmeneti járadék, a rendszeres szociális járadék, a bányászok egészségkárosodási járadéka, a rokkantsági járadék, a hadigondozottak és nemzeti gondozottak pénzbeli ellátásai, a gyermekgondozási segély, a gyermeknevelési támogatás, az időskorúak járadéka, a munkanélküliek jövedelempótló támogatása, a rendszeres szociális segély, az ápolási díj, a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék;
j) keresőtevékenység, ha e törvény másként nem rendelkezik: minden olyan munkavégzéssel járó tevékenység, amelyért ellenérték jár, ide értendő az őstermelői igazolvánnyal rendelkező személy tevékenysége is;

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
2. § (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.

A vizsgálat megállapításai
	Az OBH 1966/1999, 2212/2000, 3705/2000, és a 4311/2000. számú ügyben megállapítottam, hogy a kiskorúak szociális biztonsághoz való joga sérült, de ezt nem az eljáró szervek mulasztása, hanem a jogi szabályozás hiányossága okozta, ezért az eljáró önkormányzatoknak ajánlást nem teszek.
	Az OBH 1474/1999. számú ügyben megállapítottam, hogy a gyámhivatal a gyámkinevezési kérelem előterjesztése után csak közel két hónap múlva hozta meg a határozatát, ezzel megsértette az ügyfelek demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz és a szociális biztonsághoz fűződő jogát. Az ügyiratokban nem találtam annak nyomát, hogy az ügyfeleket tájékoztatták volna a családi pótlék és a gyes igénylésének jogszabályi feltételeiről. Viszonylag ritkán előforduló élethelyzet, amikor kiskorú szül, ezért a hatályos jogszabályokat ismerő gyámügyi ügyintézőtől elvárható, hogy a jogban járatlan ügyfelet tájékoztassa.
	Felkérem az oroszlányi gyámhivatal vezetőjét, hogy a jövőbeli alkotmányos visszásságok elkerülése miatt fokozottan ügyeljen az ügyintézési határidő betartására és az ügyfelek megfelelő tájékoztatására.
	Felkérem a Komárom-Esztergom Megyei Egészségbiztosítási Pénztár igazgatóját, hogy ha a jövőben kiskorú anya családi pótlékot és/vagy gyes-t igényel minden esetben vizsgálják ki az újszülött gyámja. Mivel a kiskorú anya korlátozott jogképessége miatt nem lehet gyermeke törvényes képviselője, ezért csak a törvényes képviselő (gyám, nagykorú apja) lehet az igénylő.
	Az OBH 407/2000 számú ügyben a bekért iratanyagokból megállapítottam, hogy a panaszosnak tájékoztatást adó ügyintéző jóhiszeműen járt el, amikor azt a tanácsot adta, hogy a születendő gyermeknek olyan gyámot keressenek, aki nem rendelkezik jövedelemmel, mert a hatályos jogszabályok szerint a gyermekgondozási segélyen levő a gyermek másféléves koráig keresőtevékenységet nem folytathat.
	A családot segíteni akaró ügyintéző tévedésben volt, amikor helytelen felvilágosítást adott arról, hogy a gyámnak és gyámoltjának nem szükséges azonos lakcímen laknia, mert a családok támogatásáról szóló törvény rendelkezései szerint mind családi pótlékra, mind gyermekgondozási segélyre a gyám csak a saját háztartásában nevelt gyermek után jogosult. A méhmagzatnak a gyámhivatal nem nevezett ki eseti gondnokot, de erre nem is volt szükség, a méhmagzat és az anya között nem volt érdekellentét.
	A gyermek megszületése után körülbelül hét héttel a panaszos és a jövendő gyám ismét felkereste a gyámhivatalt azzal a kéréssel, hogy az újszülöttnek nevezzenek gyámot. A gyámkinevező határozatot az érintettek csak a gyermek születését követő ötödik hónapban vehették át, a határozatot a vezető utasítása ellenére, az ügyintéző tartós betegállománya miatt nem postázták. A határozat saját hatáskörben való kijavításával (visszadátumozással) a gyámhivatal semmit nem ért el hiszen a gyámot jogai és kötelezettségei csak a határozat kézhezvételét követő naptól terhelik, illetve jogosítják. Nevezetesen csak november 5-e után igényelhetett a gyám pénzbeli ellátást. Mivel a kiskorúnak nem volt törvényes képviselője, pénzbeli juttatásokat sem kapott, ezért az eljáró gyámhivatalnak soron kívül kellett volna a határozatot meghoznia. Ezzel időben korrigálni lehetett volna az eljáró ügyintéző azon tévedését, hogy gyámnak és gyámoltnak nem szükséges azonos lakcímen laknia, két hónapra visszamenőleg, a gyermek születési időpontjától igényelhették és kaphatták volna a családi pótlékot és a gyermekgondozási segélyt.
	Az ügyintézési határidő be nem tartása miatt a kiskorúnak hónapokig nem volt törvényes képviselője, az utána járó juttatásokat sem lehetett igényelni, így mintegy négyhavi családi pótlékot és gyermekgondozási segélyt nem kapott meg a család. Mindezekkel sérült a kiskorú szociális biztonsághoz, testi fejlődéséhez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz fűződő alkotmányos joga, a panaszos demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz és tisztességes eljáráshoz fűződő joga. 
	Felkérem Rudolftelep polgármesterét:
	saját hatáskörében vizsgálja meg milyen módon tudná a panaszos családját úgy segíteni, hogy a kiskorú ellátásából kiesett családi pótlék és gyes összegét pótolná;
	Felkérem Kazincbarcika Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét:
	1) ellenőrizze, hogy a gyámhivatalnál dolgozó munkatársak létszáma elegendő-e a terület ellátásához, tartós betegállomány esetén megoldott-e helyettesítésük;
	2) a jövőbeli alkotmányos visszásságok elkerülése miatt fokozottan ügyeljen az ügyintézési határidő betartatására.
	3) a jogsérelmet előidéző vezető mulasztása miatt mérlegelje a vezető fegyelmi eljárás során történő felelősségre vonásának indokoltságát.
	Az adott kérdés jogi szabályozásának hiányossága miatt a Család-és Szociálisügyi Miniszternek a következő ajánlást teszem:
	Az 1998. évi LXXXIV. törvény rendelkezései nem szabályozzák azokat az eseteket, amikor a fiatalkorú anya akarja, és családja segítségével feltehetőleg tudja is nevelni újszülött gyermekét, mivel maga is szülői felügyelet alatt áll, kiskorú gyermekének nem lehet törvényes képviselője, ezért saját jogán nem igényelheti az újszülött után járó pénzbeli ellátásokat. Az újszülött részére gyámot kell nevezni, aki optimális esetben a nagyszülő. Fiatalkorú anyákról lévén szó többnyire a nagyszülők is munkaképes korúak, akik munkaviszonyból eredő jövedelmükről nem tudnak lemondani, így saját jogukon Ők sem igényelhetnek gyermekgondozási segélyt. Ilyenkor keresni kell valakit, akinek jövedelme nincs, a gyámságot az újszülött felett elvállalja, amennyiben gyámoltjával nem megegyező a lakcíme gondoskodni kell arról is, hogy a gyám és a gyámolt lakcíme megegyező legyen. Mindezekre azért van szükség, mert az 1998. évi LXXXIV. törvény hatályos rendelkezései szerint a gyám csak a saját háztartásában nevelt gyermek után igényelhet családi pótlékot és gyermekgondozási segélyt, ez utóbbi igényléséhez pedig keresőtevékenységet a gyermek másfél éves koráig nem folytathat.
	A fenti jogi szabályozás ellentétes az olyan kiskorúak érdekével, akinek édesanyja fiatalkorú, de nevelni kívánja gyermekét. A gyermekek szociális biztonsághoz fűződő alkotmányos jogának jövőbeli sérülésének elkerülése végett a miniszternek ajánlom, hogy az 1998. évi LXXXIV. törvény rendelkezéseit egészítse ki azzal, ha a fiatalkorú anya gyermekét neveli a gyermek kinevezett gyámja saját jövedelmétől és bejelentett lakcímétől függetlenül, a gyermek jogán igényelhesse és kaphassa a gyermek után járó családi pótlékot és gyermekgondozási segélyt.

Budapest, 2000. augusztus 17. 

Gönczöl Katalin