OBH 382/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Tárgy: Polgármesteri Hivatal mulasztása
Az eljárás megindulása:

A panaszos súlyosan mozgáskorlátozott személy, aki egészségi állapotára tekintettel a 164/1995 (XII.27.) Korm.rendelet alapján közlekedési támogatásra és parkolási engedélyre jogosult. A panaszos jogosultságát 1998-ban a megyei közigazgatási hivatal állapította meg. A közigazgatási hivatal határozata alapján a panaszos 1998-ra automatikusan megkapta a támogatásokat. A panaszosnak azonban nem volt tudomása arról, hogy a támogatást minden évben, jogvesztő határidő mellett újra meg kell igényelni, így 1999-ben támogatást nem kapott. A panaszos az országgyűlési biztos általános helyetteséhez intézett levelében sérelmezte, hogy a polgármesteri hivatal a parkolási engedély kiadásakor, illetve a támogatás megállapításával egyidejűleg a közigazgatási hivatal nem tájékoztatta őt arról, hogy a kérelmet minden év április 30-ig be kell nyújtani.

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

A panaszos közlekedési kedvezmény iránti kérelmet nyújtott be a polgármesteri hivatalnál. Kérelmét a hivatal elutasította, az indokolásban arra hivatkozással, hogy a háziorvos szakvéleménye szerint a panaszos nem minősül súlyos mozgáskorlátozottnak. A panaszos a határozat ellen fellebbezést nyújtott be a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatalhoz. A közigazgatási hivatal a polgármesteri hivatal határozatát megváltoztatva a panaszos részére közlekedési támogatást, valamint parkolási engedélyre való jogosultságot állapított meg. A jogosultság megállapítását a közigazgatási hivatal azzal indokolta, hogy az OEP Országos Orvosszakértői Intézetének szakvéleménye szerint a panaszos súlyos mozgáskorlátozott. A határozat kiadásának évére a panaszos megkapta a támogatást, azonban nem tájékoztatták arról, hogy a kérelmet minden év április végéig újra be kell nyújtani, továbbá elmaradt a határozat panaszos részére való kézbesítése is.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

2. A súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló 164/1995 (XII.27.) Korm.rendelet:

1. § (1) E rendelet hatálya - ha nemzetközi szerződés másként nem rendelkezik - kiterjed - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - a Magyar Köztársaság területén lakóhellyel vagy tartózkodási hellyel rendelkező
a) magyar állampolgár,
b) állandó tartózkodásra jogosító személyi igazolvánnyal rendelkező bevándorolt,
c) magyar hatóságok által menekültként elismert
súlyos mozgáskorlátozott személyekre.
(2) E rendelet hatálya nem terjed ki azokra a súlyos mozgáskorlátozott személyekre, akik
a) a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló, többször módosított 1993. évi III. törvény (a továbbiakban: Szt.) szerinti ápolást, gondozást nyújtó és rehabilitációs intézményi (a továbbiakban: tartós bentlakásos intézmény) ellátásban részesülnek, kivéve a mozgásfogyatékosok rehabilitációs intézményében élő súlyos mozgáskorlátozott személyeket. A 7. § szerinti parkolási engedély a tartós bentlakásos intézményi ellátásban részesülő súlyos mozgáskorlátozott személynek is kiadható;
b) életvitelszerűen ágyhoz kötött fekvőbetegek, és szállításuk csak mentőjárművel biztosítható.

2. § A súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési kedvezményei:
a) személygépkocsi szerzési támogatás (a továbbiakban: szerzési támogatás),
b) személygépkocsi átalakítási támogatás( a továbbiakban: átalakítási támogatás),
c) közlekedési támogatás,
d) parkolási engedély.

6. § (1) A közlekedési támogatás a súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési többletköltségeinek részleges támogatása.
(2) A közlekedési támogatás összege (3) és (4) bekezdésekben meghatározott szorzószám és a közlekedési támogatás alapösszegének (a továbbiakban: alapösszeg) a szorzata. Az alapösszeg mértéke: 7000 forint/év.
(3) A szorzószámok mértéke:
a) ha a súlyos mozgáskorlátozott személy 1-62 éves korú, és
aa) tanulói jogviszonyban vagy munkaviszonyban áll: 3,5,
ab) ha az aa) pontban foglalt feltételek egyikének sem felel meg: 1;
b) ha a súlyos mozgáskorlátozott személy a 62. életévét betöltötte: 1.
(4) Ha a súlyos mozgáskorlátozott személy kiskorúak eltartásáról (a továbbiakban: eltartott) saját háztartásában gondoskodik, részére az eltartottak számától függetlenül a (3) bekezdés alapján kiszámított közlekedési támogatás összegén felül még a (2) bekezdés szerinti alapösszeg 0,5-es szorzószámmal számított összegének megfelelő támogatás is jár. Ha egy háztartásban több súlyos mozgáskorlátozott személy is eltartónak minősül, akkor az eltartottak számától függetlenül valamennyien jogosultak a növelés összegére.
(5) Amennyiben a súlyos mozgáskorlátozottság ténye év közben következett be, arra az évre a közlekedési támogatás összegét időarányosan a kérelem benyújtását követő hó 1. napjától kell megállapítani.
(6) Nem állapítható meg a közlekedési támogatás, ha a súlyos mozgáskorlátozott családjában az egy főre jutó jövedelem a 4. § (1) bekezdése b) pontja szerinti mértéket meghaladja.
(7) Az alapösszeg és a szorszószámok szerint kiszámított összegeket a 4. számú melléklet tartalmazza.
8. § (1) A közlekedési kedvezmények iránti, illetve a 11. § (2) bekezdése szerinti határozat érvényességének meghosszabbítására irányuló kérelmet a lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti illetékes települési önkormányzat jegyzőjéhez (a továbbiakban: jegyző) kell benyújtani.
(2) Ha a támogatás a tartózkodási hely szerint került megállapításra, a jegyző a határozat egy példányát tájékoztatásul megküldi a lakóhely szerint illetékes jegyzőnek.
(3) A tárgyév április 30-áig nyújtható be
a) a szerzési támogatás megállapítása,
b) a közlekedési támogatás megállapítása,
c) a 11. § (2) bekezdése szerinti határozat érvényességének meghosszabbítása, valamint
d) a 11/A. § (3) bekezdése szerinti határozat érvényességének meghosszabbítása
iránti kérelem.
(4) Átalakítási támogatás és parkolási engedély iránti kérelem a tárgyévben bármikor benyújtható.
(5) A közlekedési támogatás iránti igény a (3) bekezdés szerinti határidőt követően is benyújtható, amennyiben a súlyos mozgáskorlátozottság ténye a tárgyévben következik be.

9. § (1) A 8. § (1) bekezdése szerinti kérelemhez mellékelni kell
a) a súlyos mozgáskorlátozottság tényét igazoló, a 10. § (1) bekezdése vagy 13. § (1) bekezdése alapján kiadott orvosi szakvéleményt,
b) a jövedelemigazolásokat, amelyek tanúsítják, hogy a súlyos mozgáskorlátozott személy családjában az egy főre jutó jövedelme a 4. § (1) bekezdés b) pontja szerinti összeget nem haladja meg,
c) a 4. § (2) bekezdésének a) pontjában és az 5. § (6) bekezdésének b) pontjában foglalt esetekben a gyógykezelésre vonatkozó igazolást,
d) a szerzési és az átalakítási támogatás esetében a súlyos mozgáskorlátozott, illetve a szállítást végző személy érvényes vezetői engedélyének fénymásolatát. Ha a súlyos mozgáskorlátozott személy érvényes vezetői engedéllyel nem rendelkezik, a gépjárművezetői alkalmasságát tanúsító szakvélemény fénymásolatát, ha ezen feltételek nem állnak fenn, akkor a súlyos mozgáskorlátozott személy házastársa, illetőleg szülője (a továbbiakban: szállítást végző személy) írásbeli nyilatkozatát, hogy a súlyos mozgáskorlátozott személy személygépkocsival történő szállítását vállalja,
e) a szerzési támogatás iránti kérelem esetén a súlyos mozgáskorlátozott, illetve a szállítást végző személy nyilatkozatát, hogy a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül saját vagy más személy mozgáskorlátozottságára, vagy súlyos mozgáskorlátozottságára tekintettel nem részesült gépjármű-vásárlási vagy szerzési támogatásban, valamint gépjármű-behozatali vámmentességben,
f) a szerzési támogatás iránti kérelem esetén az egyedülálló, súlyos mozgáskorlátozott személy nyilatkozatát arról, hogy egyedülálló,
g) a közlekedési támogatás iránti kérelem esetén, ha a súlyos mozgáskorlátozott személy eltartottról gondoskodik, az eltartott születési anyakönyvi kivonatát vagy az eltartott személyi lapját bemutatja, és ha szükséges az elhelyezését igazoló bírói ítélet vagy gyámhatósági határozat fénymásolatát,
h) a szerzési, az átalakítási és a közlekedési támogatás iránti kérelem esetében a munkaviszony, a tanulói jogviszony fennállására vonatkozó igazolást,
i) az átalakítási támogatás iránti kérelem esetén a súlyos mozgáskorlátozott, illetve a szállítást végző személy nyilatkozatát, hogy a kérelem benyújtását megelőző hét éven belül saját vagy más személy mozgáskorlátozottságára, súlyos mozgáskorlátozottságára tekintettel nem részesült átalakítási támogatásban.
(2) A parkolási engedély iránti kérelemhez csak a súlyos mozgáskorlátozottság tényét igazoló 10. § (1) bekezdése vagy 13. § (1) bekezdése szerinti orvosi szakvéleményt kell mellékelni.

11. § (1) A jegyző a kérelemről határozattal dönt. A határozat rendelkező részében megállapítja a súlyos mozgáskorlátozottság tényét vagy annak hiányát. A szerzési és az átalakítási támogatásra való jogosultságot megállapító határozat indokolásában a 15. § (2) bekezdésében foglaltakra, valamint hadirokkant kérelmező esetében a hadirokkantság tényére külön ki kell térni.
(2) A szerzési támogatásra való jogosultságot megállapító határozat érvényességi ideje egy év. A jegyző kérelemre - a jogosultsági feltételek igazolása mellett - a határozat érvényességi idejét évenként meghosszabbítja.
(3) A jegyző a szerzési jogosultságot megállapító jogerős határozat egy példányát minden év június 30-ig felterjeszti a hivatalhoz.
(4) A jegyző gondoskodik a közlekedési támogatás összegének kifizetéséről.
(5) A jegyző az átalakítási támogatásra való jogosultságot megállapító jogerős határozat egy példányát, annak a jogerőre emelkedését követő 8 napon belül a hivatalhoz felterjeszti.

12. § (1) A jegyző a súlyos mozgáskorlátozott személy kérelmére az 5. számú melléklet szerinti parkolási engedélyt állítja ki, függetlenül attól, hogy a kérelmező rendelkezik-e személygépkocsival vagy sem.
(2) A jegyző a parkolási engedélyt a 11. § (1) bekezdése szerinti határozatok meghozatalával egyidejűleg vagy attól függetlenül is kiállíthatja. A parkolási engedély kiadásánál a jövedelmi viszonyokat vizsgálni nem kell.
(3) A parkolási engedély érvényessége a kiállítás, illetve az érvényesítés időpontjától számított három év.
(4) A jegyző a parkolási engedély érvényességét az érvényes orvosi szakvélemény és a jogosult személyi igazolványának bemutatása esetén meghosszabbítja.

3. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.:

2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
(3)
(4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.
(5) Az államigazgatási eljárásban mind a magyar, mind a külföldi ügyfelek a törvény előtt teljes egyenlőséget élveznek, és ügyeiket minden megkülönböztetés és részrehajlás nélkül kell elintézni. Az államigazgatási eljárásban anyanyelvét szóban és írásban mindenki használhatja. A magyar nyelv ismeretének hiánya miatt senkit nem érhet hátrány.
(6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
(7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.

A vizsgálat megállapításai:

Az Alkotmány 64.§-ában deklarált kérelem előterjesztéséhez való jog a kérelmek elbírálásának követelményét támasztja a hatóságokkal szemben. Az elbírálási kötelezettségen túl ehhez az alkotmányos joghoz hozzátartozik az is, hogy a hatóságok a kérelemmel kapcsolatban adjanak tájékoztatást az előterjesztőnek. A tájékoztatás nélkülözhetetlenségét erősíti, hogy a legtöbb állampolgár nem rendelkezik a jogai érvényesítéséhez szükséges információval. A hatóságok és az állampolgárok közötti ilyen fajta együttműködés nélkül elképzelhetetlen az alkotmányos jogok érvényesítése, illetve az alkotmányban megfogalmazott alkotmányos elvek, mint kötelességek teljesítése.
A panaszos esetében a polgármesteri hivatal szociális osztálya elmulasztotta a panaszos tájékoztatását a közlekedési kedvezmények iránti kérelem benyújtásának határidejéről, és e határidő jogvesztő jellegéről. A hatóság mulasztása következtében tehát panaszos önhibáján kívül nem tudta a kedvezményre vonatkozó jogosultságát érvényesíteni. A polgármesteri hivatal szociális osztályának ügyintézője tehát eljárásával akadályozta panaszost abban, hogy jogait érvényesítse, így az Alkotmány 64.§-ában deklarált kérelem előterjesztéséhez való joggal és a jogállamiság alkotmányos elvével összefüggésben visszásságot okozott.

Az, hogy a határozat panaszos részére való kézbesítésének elmaradásáért a polgármesteri hivatal vagy a postahivatal-e a felelős, a rendelkezésre álló dokumentumokból nem állapítható meg, így e tekintetben megállapítást nem teszek. 

Ajánlás:

A megállapított visszásság orvoslása érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 20. §-ában biztosított felhatalmazásomnál fogva az alábbi kezdeményezést teszem:

Felkérem Miskolc Megyei Jogú Város Jegyzőjét, hogy tegyen meg minden intézkedést annak érdekében, hogy a panaszos az őt megillető kedvezményt megkapja, és figyelmeztesse az ügyintézőt a tájékoztatási kötelezettség betartására.

Budapest, 2000. március 24.

Dr. Polt Péter