OBH 327/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása
	Panaszos beadványában sérelmezte a Balatoszárszói Szőlőskert Mgtsz. mellett működő földkiadási bizottság elnökének, illetve a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Somogy Megyei Földművelésügyi Hivatalának (FM Hivatal) eljárását.
	A panaszbeadvány alapján a jogbiztonsághoz (Alkotmány 2. § (1) bekezdés), valamint a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bekezdés), illetve a jogorvoslathoz való jog (Alkotmány 57. § (5) bekezdés) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el.
	Az ügy tisztázása és iratok rendelkezésre bocsátása céljából megkerestem az FM Hivatalt, a Földművelésügyi és Vidékfejlesztési Minisztérium Fővárosi és Pest Megyei FM Hivatalát (másodfokon eljáró közigazgatási szerv), valamint a Siófoki Körzeti Földhivatalt (Földhivatal) is. 

Megállapított tényállás
	Panaszos, az FM Hivatalhoz intézett, 1997. február 10-én kelt "... fellebbezés tagi földkiadási ügyében" tárgyú beadványában mint írja "...a Balatonszárszói Szőllőskert Szövetkezet tagi földtulajdonok visszaadása ügyében a köröshegyi határt is birtokló fenti szövetkezet törvénysértő eljárása miatt a tagi földek kiadása tárgyában fellebbezéssel élek". Panaszos beadványában megemlíti, hogy a határidők betartásával évekkel ezelőtt beadta az igénylőlapokat, s megjelölte, hogy hol és milyen nagyságú földeket kér vissza a Tsz-től, azonban a föld kiadására többszöri sürgetése ellenére sem került sor. Ezért kéri beadványában foglaltak kivizsgálását.
	Az FM Hivatal a 91/1977. számú és 1997. május 21-én kelt levelében  egyebek mellett panaszos beadványára azt a választ adta, hogy a földkiadó bizottságok 1996. december 31. napjával megszűntek, s ezen időpontot követően a megyei földhivatal feladata lesz a részaránytulajdon területek kiadása.
	Panaszos újabb, 1997. június 22-én kelt beadványával korábbi beadványát kiegészítette, s az FM Hivatal tudomására hozta, hogy a köröshegyi 08. helyrajzi számú táblából akarta kivenni "tagi tulajdonú földjét". A földkiadó bizottság elnöke eltanácsolta, azzal hogy az említett helyrajzi számú ingatlanra több száz igénylő jelentkezett, aminek következtében panaszos igénye várhatóan mintegy 6-800 négyszögöl térmértékig lesz kielégíthető, s panaszos arra kapott ígéretet, hogy az általa kért "0203/43.  területet" megkaphatja, azonban az ígéret ellenére a területet egy "20-30 aranykoronára jogosult bérlő" kapta meg, majd végül őt is "betették az eredetileg megjelölt táblába" 800 négyszögöl erejéig. Panaszos sérelmezte azt is, hogy bár ő is tagja volt a földkiadó bizottságnak, azonban véleményét a földkiadó bizottság elnöke nem kérte ki, továbbá a beadványához csatolt rajzon feltüntette, hogy - állítása szerint - a bizottság elnöke rokonainak törvénytelenül mely ingatlanokat adott ki.
	Az országgyűlési biztos megkeresésére az FM Hivatal által adott 3/25-3/2000. számú, s 2000. június 7-én kelt levélben foglalt tájékoztatás szerint: "a földkiadási munka az ismert okok miatt elhúzódott, így 1999. decemberében készültek el a határozatok..." A tájékoztatóhoz csatolt mellékletekből kiolvasható, hogy az FM Hivatal a
- 67/318/99. számú határozattal - annak 8. pontja szerint - a köröshegyi 042/1. helyrajzi számú földrészletet 1500/14059. arányban (15 aranykorona értékben) haszonélvezettel terhelten, a
- 67/356/99. számú határozattal - annak 8. pontja szerint - a köröshegyi 076/1. helyrajzi számú 1118/70007 arányban (11,18 aranykorona értékben) haszonélvezettel terhelten, a
- 67/446/99. számú határozattal - annak 5. pontja szerint - a köröshegyi 0185/1. helyrajzi számú földrészletről 524/15316 arányban (5,24 aranykorona értékben) haszonélvezettel terhelten, összesen: (15 + 11,18 + 5,24) 31,42 aranykorona értékben adta ki panaszos részaránytulajdona egy részének megfelelő értékű termőföldet. 
	A Földhivatal tájékoztatása szerint a már említett termelőszövetkezet 2/0065. számú tulajdoni különlapján történt bejegyzés szerint panaszos 58,94 aranykorona értékű részaránytulajdonnal rendelkezett. Az említett értéket 15 aranykoronával részarány kiadás jogcímén már csökkentették, melynek megfelelő értékű földet a köröshegyi 053/24. helyrajzi számú földrészletből adták ki panaszos részére a földkiadás során, amelynek ingatlan-nyilvántartási átvezetése megtörtént. Jelenleg panaszos nevén 43,94 aranykorona értékű részaránytulajdont tartanak nyílván.
	A rendelkezésemre álló iratok és a kapott tájékoztatás alapján megállapítható volt, hogy az említett 43,94 aranykorona értékű részaránytulajdon egy részének - 31,42 aranykorona értéknek - megfelelő föld tulajdonjogának ingatlan-nyilvántartásba történő bejegyzésére azért nem került sor, mert ezen aranykorona értékű részaránytulajdon kiadását elrendelő, már hivatkozott FM hivatali határozatokat panaszos 1999. december 30. napján kelt fellebbezéssel támadta meg, mely fellebbezés kiegészítését kérte panaszostól az FM Hivatal 2000. február 21-én majd március 23-án, csak azt követően terjesztette fel a fellebbezést 2000. június 7. napján az elbírálásra jogosult másodfokon eljáró közigazgatási szervhez. A fellebbezés elbírálása - a másodfokon eljáró közigazgatási szerv tájékoztatása szerint - 2000. szeptember 18. napján még nem történt meg. 
	Az FM Hivatal 3/25-2/2/2000. ügyszámú és 2000. február 21-én kelt tájékoztatójában megjelölt köröshegyi 080/60 helyrajzi számú földrészletből kiadott 8,37 aranykorona értékű, valamint a köröshegyi 052/26. helyrajzi számú földrészletből további 4,15 aranykorona értékben kiadni tervezett termőföld kiadásra vonatkozó FM hivatali határozatok földhivatalhoz történő megküldésére - a földhivatal tájékoztatása szerint - nem került sor. 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai
A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvény (Tv.) 9/B. § (1) bekezdése kimondja: "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."
A (2) bekezdés úgy szól, hogy "Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el."
A (3) bekezdés egyebek mellett kimondja, hogy "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz."
A Tv. 4/B. § (5) bekezdése rögzíti, hogy "A 4/A. § (3) bekezdés c) pontja szerinti esetben a részarány-földtulajdonnak megfelelő föld kiadásával, illetőleg helyének meghatározásával kapcsolatos törvényben meghatározott feladatokat az FM hivatal látja el, azzal az eltéréssel, hogy az FM hivatal eljárásában egyezségi kísérletnek helye nincs. Azokban a kérdésekben, amelyekben a törvény egyezségkötés megkísérlését írja elő, az FM hivatal minden esetben nyilvános sorsolással dönt. Az érintett tulajdonosok a sorsolás megkezdését megelőzően egyezséget köthetnek."
	Az idézett törvényhelyek összevetéséből kitűnik, hogy a törvény erejénél fogva 1996. december 31. napjával megszűnt földkiadó bizottságok részére "még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban lévő földkiadási ügyek áttételét" - a megszűnést követő 15 napon belül rendeli a Tv., ezért ezeknek az ügyeknek első fokon az ügyintézési ideje az FM Hivataloknál 1997. január 16. napjával kezdődik. S mivel a Tv. az így áttett ügyek elintézésére határidőt nem állapít meg, ezért ezen ügyek elintézésére irányadó határidőt az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 15. §-ának (1) bekezdése határozza meg. 
	Az Áe. 15. § (1) bekezdése pedig kimondja: "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."
	A vizsgálat rámutat arra, hogy 1997. február 10. napján kelt, és az FM Hivatalhoz benyújtott panaszosi "fellebbezés" időpontjában panaszos földkiadási ügyében már nem a földkiadó bizottság, hanem az FM Hivatal volt jogosult, s egyben köteles első fokon eljárni.
	Az Áe. 16. § (3) bekezdése szerint "A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával."
	Az idézett törvényhelyek szerint az FM Hivatalnak a hozzá áttett ügyet legkésőbb 1997. február 16. napjáig el kellett volna intéznie, s panaszos által "fellebbezésnek" nevezett beadványát, - melyben földkiadási ügyében az eljárás elhúzódását sérelmezi - tartalma szerint kellett volna elbírálni. E kötelezettségének az FM Hivatal 1999. novemberében, illetve  decemberében is csak részben tett eleget. Ugyanis az FM Hivatal panaszos részaránytulajdona kiadására vonatkozó és fellebbezéssel nem támadott határozatait ingatlan-nyilvántartási bejegyzés céljából nem küldte meg a földhivatalnak.  
	A Tv. 11. § (3) bekezdése szerint: "A földkiadó bizottság határozata ellen fellebbezést nyújthat be, akinek a határozat jogát vagy jogos érdekét sérti. A fellebbezést a kézhezvételtől számított nyolc napon belül a megyei földművelésügyi hivatalhoz kell benyújtani."
	A Tv. 11. § (4) bekezdése kimondja: "A fellebbezést a megyei földművelésügyi hivatal bírálja el. A földkiadó bizottság az FM hivatal megkeresése alapján a fellebbezés elbírálásához szükséges iratokat véleményével ellátva 15 napon belül megküldi az FM hivatalnak. A földművelésügyi hivatal a földkiadó bizottság törvénysértő határozatát megsemmisíti és szükség esetén a bizottságot új eljárásra utasítja, illetőleg a megalapozatlan fellebbezést elutasítja."
	A Tv. 11/A. §-a pedig úgy rendelkezik, hogy: "Az FM hivatalnak az e törvény rendelkezései szerint első fokon hozott határozata ellen benyújtott fellebbezést a fővárosi földművelésügyi hivatal bírálja el. Ha a fővárosi földművelésügyi hivatal jár el első fokon, akkor a fellebbezést felettes szerve bírálja el."
	Az idézett rendelkezésekben meghatározott kötelezettségének teljesítését az FM Hivatal elmulasztotta, mert az 1999. december 30-án kelt fellebbezés felterjesztését a fellebbezés felterjesztésére előírt 15 napos határidő több mint 4 hónapos túllépésével csak 2000. június 7. napján kelt előkészítő iratának a másodfokon eljáró közigazgatási szervhez történő megküldésével teljesítette.
	A másodfokon eljáró közigazgatási szerv mulasztása is nyilvánvaló, mert az említett és hozzá, a 2000. június 7. napján kelt és elbírálásra felterjesztett fellebbezést jelenleg sem bírálta el. 
	A vizsgálat rámutat arra, hogy az Alkotmánybíróság a 72/1995. számú határozatával elvi éllel fogalmazta meg, hogy "A közigazgatási eljárásban az ügyintézési határidők betartásának garanciális jelentősége van. Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon."
	A vizsgálat megállapította, hogy mind az FM Hivatal, mind a másodfokon eljáró közigazgatási szerv mulasztásával megsértette a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bek.) alkotmányos elvét. Ugyanakkor eljárásuk sérti panaszos jogorvoslathoz való jogát (Alkotmány 57. § (5) bekezdés), valamint tulajdonhoz való jogát (Alkotmány 13. § (1) bek.) is azáltal, hogy gátolja panaszost abban, hogy tulajdonosi jogait részaránytulajdonának megfelelő aranykorona értékű, konkrét helyrajzi számmal rendelkező termőföld tekintetében gyakorolhassa. Ezért az FM Hivatal, illetve a másodfokon eljáró közigazgatási szerv mulasztása a felhívott alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő.

Kezdeményezés
	Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1)-(3) bekezdésére hivatkozással az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében kezdeményezem:
	1. az FM Hivatal vezetőjénél, hogy panaszos nevén jelenleg nyilvántartott részaránytulajdonnak kiadásáról rendelkező és fellebbezéssel nem támadott földkiadási határozatokat - az ingatlan-nyilvántartáson történő átvezetés céljából - haladéktalanul küldje meg a földhivatalnak;
	2. a másodfokon eljáró közigazgatási szerv vezetőjénél, hogy panaszos fellebbezését haladéktalanul bírálják el. 
	Kérem továbbá mind az FM Hivatal, mind a másodfokon eljáró közigazgatási szerv vezetőjét, hogy kezdeményezésemről kialakított érdemi álláspontjáról és megtett intézkedéséről - kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül - az említett határozatok egy példányának egyidejű megküldésével tájékoztatni szíveskedjék.  
	Jelentésem egy példányának megküldésével a földművelésügyi és vidékfejlesztési minisztert, az FM Hivatal - valamint a másodfokon eljáró szerv, illetve a földhivatal - vezetőjét, továbbá panaszost is tájékoztattam. 

Budapest,  2000. szeptember 25.

Gönczöl Katalin