OBH 300/2000, 3810/2000, 3919/2000, 4430/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Nagy Tiborné

Az eljárás megindulása:
	Vizsgálatomat mozgáskorlátozott panaszosok beadványai, egy névtelen bejelentés és a sajtóban megjelent cikkek alapján indítottam.
A panaszosok azt sérelmezik, hogy mozgáskorlátozottként rendre kiszorulnak a részükre kijelölt ingyenes parkolóhelyekről; ha máshova állnak megbírságolják őket; önkormányzati rendelettel megszüntetik a korábban ingyenes parkolási lehetőségeiket; forgalmi rend változtatással lehetetlenné teszik korábbi várakozási lehetőségeiket lakásaik közelében.

Alkalmazott jogszabályok:
1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről
	Tv. 15. § (3) Közút területén vagy a közút területén kívüli közterületen létesített, illetőleg kijelölt várakozóhelyen a közút kezelője díj és pótdíj szedését rendelheti el.

1/1975. (II.5.) KPM-BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól
	14. § (13) Az (1) bekezdés n)-p), t) és u) pontjában említett jelzőtáblánál mozgáskorlátozott személy (illetőleg az őt szállító jármű vezetője) a tilalom ellenére behajthat, ha úticélja a jelzőtáblával megjelölt úton van vagy csak ezen az úton közelíthető meg. A járművel ilyen esetben legfeljebb 20 km/óra sebességgel szabad közlekedni.
	15. § (1) c) „Korlátozott várakozási övezet” (61/a. ábra); a tábla azt jelzi, hogy az úton „Korlátozott várakozási övezet vége” (61/b. ábra) tábláig a várakozás a 113. és 114. ábra szerinti kiegészítő táblán feltüntetett időtartamig, illetőleg feltételekkel engedélyezett.
	17. § e) „Várakozóhely” (110. ábra); a tábla a járművek kijelölt várakozóhelyét jelzi; a tábla alatt elhelyezett kiegészítő tábla jelezheti a várakozóhelyen kötelező elhelyezkedés módját (pl. a jobb oldali kerekekkel a járdára állva kell várakozni, 111. ábra), illetőleg azt, hogy a várakozóhely kizárólag bizonyos gépjárművek (pl. csak személygépkocsik, 112. ábra) részére van fenntartva; ahol várakozást ellenőrző óra (parkométer) van, kiegészítő tábla (113. ábra) jelezheti azt az időszakot is, amelyben a várakozást ellenőrző óra működtetése kötelező; kiegészítő tábla jelezheti azt is, hogy várakozni csak meghatározott időtartamig és a 41. § (4) bekezdésében foglaltak megtartásával szabad (114. ábra); kiegészítő tábla jelezheti továbbá, hogy a várakozóhely mozgáskorlátozottak gépkocsijai részére van fenntartva (115. ábra)
	40. § (9) A járdán a mozgáskorlátozott személy (illetőleg az őt szállító jármű vezetője) járművével a (8) bekezdésben említett egyéb feltételek fennállása esetében akkor is megállhat, ha a megállást jelzőtábla vagy útburkolati jel nem engedi meg.
	41. § (3) Mozgáskorlátozott személy (illetőleg az őt szállító jármű vezetője) a járművével olyan helyen is várakozhat, ahol a várakozást jelzőtábla tiltja. A kijelölt rakodóhelyre vonatkozó rendelkezés [15. § (6) bek.] azonban e járműre is irányadó.
	51/A. § A 14. § (13), a 40. § (9) és a 41. § (3) bekezdésében említett jogosultság azt a mozgáskorlátozott személyt illeti meg, aki a lakóhelye szerint illetékes egészségügyi hatóságtól erre engedélyt kapott és járművén az engedélyre utaló jelzés van.

164/1995. (XII.27.) Korm. rendelet a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről
	2. § A súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési kedvezményei:
		...d) parkolási engedély.
	7. § A parkolási engedély a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II.15.) KPM-BM együttes rendeletben (KRESZ) meghatározott kedvezmények igénybevételére jogosít.

Érintett alkotmányos jogok:
Alkotmány 2. § (1): "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam"
Alkotmány 70/A. § (1): "A Magyar köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül."

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszok kivizsgálása során valamennyi esetben megállapítottam, hogy azok helytállóak.
Az egyes panaszokat az önkormányzatok általában orvosolják. Az általános helyzet azonban a panaszokban leírtaknak megfelel.
	A KRESZ 51/A. §-ában foglalja össze az engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozottak közlekedését elősegítő szabályokat, melyek kivételezett helyzetet biztosítanak a közúti közlekedés többi résztvevőjével szemben. E szabályok a mozgáskorlátozottaknak a parkolással kapcsolatos nehézségek megelőzése érdekében az általános szabályok alól meghatározott esetekben felmentést adnak. A mozgáskorlátozottak közlekedését elősegítő kedvezményeket szabályozza a 164/1995. (XII.27.) Korm. rendelet. E rendelet célja, hogy a súlyos mozgáskorlátozottak társadalmi életben való részvételét állapotukból adódó közlekedési költségek részleges megtérítésével, különböző kedvezmények biztosításával elősegítse. Ezen két jogszabály pozitív diszkriminációs szabályokat tartalmaz annak érdekében, hogy csökkentse az állampolgárok korlátozott mozgásképességéből fakadó hátrányokat.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához érkezett korábbi panaszok alapján (OBH 9792/1997., OBH 9663/1997., OBH 9664/1997., OBH 9668/1997., OBH 9669/1997., OBH 9672/1997., 2851/2000.) foglalkoztam a panaszosok által sérelmesnek talált rendelethez hasonló önkormányzati szabályozásokkal. Az akkor elkészült vizsgálati jelentésben megállapítottam, hogy a "KRESZ 17. §-ában plusz jogosítványt ad azzal, hogy a kiegészítő táblával megjelölt helyen csak mozgáskorlátozott parkolhat.... a korlátozott várakozási övezet kiegészítő táblával jelölt helyen meghatározott feltételekkel lehet parkolni, de feltételek alóli kivételről nem rendelkezik. A parkolási díjjal kapcsolatos feltételeket a közúti igazgatásról szóló 19/1994. (V.13.) KHVM rendelet sem részletezi, mivel ezen rendelet 8. §-a csak azt határozza meg,  hogy amennyiben a várakozóhelyen díjat szednek, a kiegészítő táblán milyen adatokat kell feltüntetni." A korábbi vizsgálatok eredményeképpen megállapítottam, "hogy nincs olyan jogszabályi rendelkezés, mely meghatározná a fizető parkolókra vonatkozó mindenkori önkormányzati rendelet keretét. Keretszabály nélkül viszont az önkormányzatok eltérő szabályozást alakítottak ki.... nem egységes a parkolást szabályozó helyi rendeletekben kialakított szabályozás - többek között - a mentességi kör tekintetében....Mindezek szükségessé teszik olyan magasabb szintű jogi rendelkezés megalkotását, amely a helyi parkolási rendeleteket és a mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeivel kapcsolatos jogszabályokat összhangba hozza." 
	A fent leírtaknak megfelelően ajánlást tettem a Közlekedési- Hírközlési és Vízügyi Minisztériumnak, hogy a Belügyminisztériummal egyetértésben, az egységes szabályozási elvek kialakítása érdekében a KRESZ új szakaszának beiktatásával határozza meg, hogy a korlátozott várakozási övezetek szabályai kötelezőek-e a parkolási engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozott személyekre, illetve az őket szállító járművek vezetőire. A két minisztérium az ajánlást elfogadta és jogszabály módosításáig egy olyan szakmailag megalapozott felhívást tettek közzé, mely az önkormányzati testületeket tájékozatta a problémáról.
	2000. májusában ajánlásom nyomán elkészült a rendelet módosításának szövege. Eszerint a mozgáskorlátozott személy, illetőleg az őt szállító jármű vezetője a korlátozott várakozási övezetben - amennyiben a mozgáskorlátozottak részére várakozóhely nincs kijelölve, vagy azt elfoglalták - a várakozást ellenőrző órával, vagy jegykiadó automatával ellátott várakozó helyen ezek működtetése nélkül is várakozhat. A módosítás 2001. január 1-jén lép hatályba, tehát megoldódik a mozgáskorlátozottak ingyenes parkolásának kérdése. Erre tekintettel újabb ajánlást nem teszek.
	Megállapítottam ugyanakkor azt is, hogy a mozgássérültek igazolványát általában arra való hivatkozással nem fogadják el a fizető parkolóhelyeken, hogy az könnyen hamisítható. Felmerült az is, hogy mozgássérült igazolvánnyal rendelkezhetnek olyanok is, akik ténylegesen nem azok.
	Felhívom ezért a Belügyminiszter figyelmét, hogy a KRESZ által biztosított általános ingyenes parkolás bevezetésének idejére az elfogadható és elfogadandó okmányokról is rendelkezni szükséges.
Kezdeményezem, hogy az ehhez szükséges intézkedéseket tegye meg.

Budapest, 2000. október 20.

Gönczöl Katalin