OBH 298/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindítása:
	Panaszos beadványában azt sérelmezte, hogy a III. kerületi  Önkormányzat jegyzője nem intézkedett a szomszédját meghatározott munkálatok elvégzésére kötelező határozata végrehajtására. A panaszos sérelmezte továbbá, hogy nem intézkedik a jegyző a szomszédja általi környezetszennyezés megszűntetésére.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el, mivel a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos joggal összefüggésben visszásságra lehetett következtetni.

Érintett alkotmányos jogok:
Alkotmány   2. § (1) bekezdése A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
Alkotmány 13. § (1) bekezdése A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
Alkotmány 18. §  A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

Alkalmazott jogszabályok:
	Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV törvény (továbbiakban Áe.)
4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
(2) Ha a közigazgatási szerv a felettes szervének utasítására nyolc napon belül nem hoz érdemi határozatot - a (3) bekezdésben foglaltak kivételével -, a felettes szerv az ügyfél kérelmére az ügyet magához vonja. A felettes szerv az ügyben első fokon jár el, vagy az első fokú eljárásra a mulasztóval azonos hatáskörű közigazgatási szervet - azzal egyetértésben - jelöl ki. A kijelölt közigazgatási szerv - ha jogszabály másként nem rendelkezik - harminc napon belül érdemi határozatot hozni köteles.
82. § (1) A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így
a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.
 (3) Ha a kötelezett a bírságot kiszabó határozatban közölt határidő alatt nem teljesítette kötelezettségét, a bírság ismételten kiszabható.
83. § (1) A közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
(2) A közigazgatási szerv a 82. § szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet.

	Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvény (továbbiakban Ét.) 
47. § (1) bekezdés b.) pont: Az építésügyi hatóság elrendelheti a szabálytalan építkezés esetében az építési munka megszüntetését és az építést megelőző állapot helyreállítását, illetőleg a jogerős és végrehajtható építési engedélynek és a hozzá tartozó, jóváhagyott engedélyezési terveknek megfelelő állapot kialakítását,
48. § (7) bekezdés: Ha a szabálytalanul megépített építményre, építményrészre fennmaradási engedély nem adható, az építésügyi hatóság köteles elrendelni a szabályossá tétel érdekében szükséges munkálatok elvégzését, vagy ha a kötelezett a munkálatok elvégzését nem vállalja, a lebontását.

Megállapított tényállás:
	A Budapest III. kerületi Önkormányzat jegyzője megismételt eljárásban a panaszos szomszédjának a lakóházán engedély nélkül létesített tetőtéri ablak és földszinti kamra határfalán nyitott szellőző ablak fennmaradásának engedélyezésére irányuló kérelmét elutasította és azok megszűntetésére kötelezte az építtetőt. A Fővárosi Közigazgatási Hivatal az első fokú határozatot részben megváltoztatta. A földszinti kamrahelyiség szellőző ablakának megszűntetésére irányuló kötelezést törölte és ebben a vonatkozásában megszűntette az eljárást, továbbá a teljesítési határidőt határozata végrehajthatóvá válásától számított 60 napban állapította meg. Az eljáró közigazgatási szervek megállapították, hogy a panaszos által kifogásolt, a szomszéd konyhájának szellőző berendezésének kivezetését szolgáló szabálytalan nyílást építtető megszűntette és  a szellőzést a tetősík fölé megoldotta.

 A vizsgálat megállapításai:
	Eljárásom során bekértem a jegyzőtől a vonatkozó előzményi iratokat. Közbenső megkeresésem időpontjában a panaszos végrehajtási kérelmére (annak iktatásától számított két napon belül) a jegyző végrehajtási bírságot  szabott ki a kötelezettel  szemben. A  jegyző  tehát a szükséges intézkedést azonnal megtette, amint tudomást szerzett arról, hogy az építtető nem teljesítette az előírt kötelezettséget. Az Áe. 82. §-a a végrehajtás módját az azt foganatosító szerv hatáskörébe utalja. Jelen esetben a végrehajtási bírság kiszabásával ezzel a jogkörével élt az első fokú építésügyi hatóság, s ez nem kifogásolható a vizsgált alkotmányos jogok tükrében. Az iratokban meglévő fényképfelvételek alapján megállapítható, hogy az építtető a panaszos és saját ingatlana közötti határra kerítést emelt, ezzel a használat által okozott, panaszost esetlegesen zavaró hatást kizárta. A szomszédos ingatlanok közötti kerítés létesítése nem engedély köteles, az azzal kapcsolatos bármely kifogás bírói eljárásra tartozik.
A panaszos által kifogásolt konyha szellőző berendezés szabályos kivitelezése megtörtént, így abban a közigazgatási szerveknek további intézkedési lehetősége nincs. Az iratok tanúsága szerint az első fokú építésügyi hatóság az ügyben tartott helyszíni szemle alapján ipari tevékenységre utaló körülményt a panaszos szomszédjánál nem tapasztalt. A hivatalos feljegyzésekben foglaltakat nincs okom kétségbe vonni. A háztartással járó, minden napos  konyhai szaghatást pedig tolerálnia kell a szomszédnak, jelen esetben a panaszosnak is.
Mindezekre hivatkozva, a rendelkezésemre álló dokumentumok alapján megállapítottam, hogy a III. kerületi Önkormányzat  jegyzője eljárásával a jogbiztonság elvével összefüggésben és ezzel a tulajdonhoz fűződő, továbbá az egészséges környezethez való alkotmányos joggal kapcsolatban nem okozott visszásságot, a felmerült gyanú nem igazolódott be, ezért az ügyet lezárom.

Budapest, 2000. augusztus 30.

Gönczöl Katalin