OBH 276/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Kertész Éva 

Az eljárás megindítása:
Hivatalomál állampolgári panaszt terjesztettek elő. A panaszos beadványában Lakitelek önkormányzatának azon rendelkezését sérelmezte, amellyel a kommunális adófizetési kötelezettségét Lakitelek közigazgatási területéhez tartozó Kapásfalu és Oncsa lakosaira is kiterjesztette.
A területen lévő 50 ingatlan tulajdonosból 40 írta alá a polgármesterükhöz szóló petíciót oly módon, hogy a egy házból egy személy nevezte meg magát. A jelzett területen lakók diszkriminatívnak tartják az intézkedést. Nem részesülnek azokban az előnyökben, amelyeket a belterületi ingatlanok számára biztosít az önkormányzat.
Alacsony összegű jövedelmi viszonyaik nem teszik lehetővé az adó megfizetését. Fellebbezési jogukkal is nehezen tudnak élni az illeték számukra magas összege miatt.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 98. § (2) bekezdés a.) pontja szerint a közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében ellátja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését. E szakasz (3) bekezdése értelmében a közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat szervezete, működése, döntéshozatala eljárása, valamint döntése (rendeletei, határozatai) megfelelnek-e a jogszabályoknak.

A Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének vizsgálata és az ügyre vonatkozó helyi önkormányzati határozatok alapján a következőket állapítottam meg:

A helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény 5. §-ának b.) pontjában kapott felhatalmazás alapján az önkormányzat rendeletével kommunális jellegű adók bevezetésére jogosult. Az önkormányzat adó-megállapítási joga arra terjed ki, hogy a kommunális adót bevezesse, a már bevezetett adót hatályon kívül helyezve, illetőleg módosítva, az adó bevezetésének időpontját és időtartamát (határozott vagy határozatlan időre) meghatározza.
Az önkormányzat az adó mértékét a helyi sajátosságokhoz, az önkormányzat gazdálkodási követelményeihez és az adóalanyok teherviselési képességéhez igazodóan - a törvényben meghatározott felső (adómaximum) határokra figyelemmel - állapítja meg.
További joga az önkormányzatnak, hogy e törvény második részében - vagyis az egyes adókra vonatkozó különös rendelkezésekről szólva - meghatározott menetességeket további mentességekkel, illetőleg a kedvezményeket további kedvezményekkel kibővítse.

Az önkormányzat adó-megállapítási jogát egyetlen körülmény korlátozza: - az, hogy az adóalanyt egy meghatározott adótárgy esetében csak egyféle - az önkormányzat döntése szerinti - adó fizetésére kötelezheti, e vagyoni típusú adók körében az adót egységesen vagy tételes összegben, vagy a korrigált forgalmi érték alapul vételével határozhatja meg, illetőleg az általa bevezetett adó mértékeként nem állapíthat meg többet az adómaximumnál.

Az Alkotmánybíróság 61/1992. (XI. 20.) AB határozatában elvi éllel kifejtette álláspontját az adókedvezmények (mentességek) alkotmányos problémáival kapcsolatosan.
Kimondta, hogy míg a közterhekhez való hozzájárulás az állampolgároknak Alkotmányon alapuló kötelessége, addig senkinek sincs Alkotmányból származó alanyi joga arra, hogy a kötelezettség alól részben vagy egészben mentesüljön.
Az adókedvezmények megállapításánál az jogalkotó széleskörű mérlegelési joggal rendelkezik, s e jogának gyakorlásakor módjában áll az is, hogy gazdáság-politikai, szociálpolitika és egyéb céljait érvényre juttassa.

Lakitelek belterületének határát a Lakitelek önkormányzat rendezési tervének jóváhagyásáról szóló 19/1994. (X. 24.) sz. helyi rendelet állapította meg.

Lakitelek önkormányzat képviselő-testülete 1999. júniusában tartott ülésén tárgyalta a magánszemélyek  kommunális adójáról szóló előterjesztést, és megalkotta a 6/1999. (VI. 2.) sz. helyi rendeletét. E rendeletből és a testületi ülésre készült előterjesztésből megállapítható, hogy a képviselő-testület célja az adó bevezetésével a településtisztaság fenntartásához, javításához szükséges pénzügyi fedezet részbeni megteremtése, az önkormányzatot e körben terhelő feladatok ellátása, mint például az illegálisan lerakott szemét elszállítása, új szeméttelep biztosításával a szemét kezelése.

A helyi rendelet 7. § (3) bekezdése szerint mentes az adófizetési kötelezettség alól, aki az év első napján időskorúak járadékában vagy rendszeres szociális segélyben részesül. 
A (4) bekezdés szerint a jegyző a magánszemély kérelmére az őt terhelő adót, bírságot, késedelmi pótlékot méltányosságból mérsékelheti vagy elengedheti, ha annak megfizetése az adózó és a vele együtt élő családtagok megélhetését súlyosan veszélyezteti.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 90.-91. §  rendelkezésik a költségmentességről. E rendelkezésben foglaltak mellett az ügyfél kérheti az illeték viselése alóli mentességet az adóhatározat fellebbezése, illetve méltányossági kérelem esetén is. A helyi adó mérséklésére, elengedésére az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. törvény 82. § (4) bekezdés és a helyi rendelet 7. § (4) bekezdése szerint a jegyző jogosult.

Lakitelek polgármestere 1999. november 4-én kelt tájékoztatásában leírta, hogy a helyi adók mérséklésére, elengedésére irányuló kérelmet szóban, illetve kollektív módon gyakorolni nem lehet. Ugyanakkor felhívta a panaszos figyelmét arra, hogy amennyiben anyagi és szociális helyzete ezt indokolja, kérelmezze az önkormányzat jegyzőjétől, mint az első fokú adóhatósági jogkör gyakorlójától, az adó mérséklését vagy elengedését.

Érintett jogszabályok:
•	1990. évi X törvény
•	Az Alkotmánybíróság 61/1992 (XI. 20.) AB határozat
•	1990. évi XCI. törvény
•	A többször módosított 1957. évi IV. törvény
•	Lakitelek Önkormányzata 6/1999. (VI. 2.) helyi rendelete.

A fentiekben leírt vizsgálat alapján megállapítottam, hogy az 1993. évi LIX. törvényben megjelölt, az országgyűlési biztos fellépését igénylő alkotmányos jog megsértése nem történt, ezért ajánlást nem teszek.

Budapest, 2000. május 28.

Gönczöl Katalin