OBH 242/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindítása:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot rendeltem el J.József - a Bácsalmási Rendőrörs előállító helyiségében történt - öngyilkosságának körülményeivel kapcsolatban.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek.)
•	Az élethez és az emberi méltósághoz való jog (Alk. 54. § (1)bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
•	1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
33. § (2) A rendőr a közbiztonság érdekében a hatóság vagy az illetékes szerv elé állíthatja azt,
b) aki bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható;
(3) A Rendőrség az előállítással a személyi szabadságot csak a szükséges ideig, de legfeljebb 8 órán át korlátozhatja. Ha az előállítás célja még nem valósult meg, indokolt esetben ezt az időtartamot a rendőri szerv vezetője egy alkalommal 4 órával meghosszabbíthatja. Az előállítás időtartamát a rendőri intézkedés kezdetétől kell számítani.
97. § (1) E törvény alkalmazásában
h) fogvatartott: akit törvény, illetőleg törvény alapján kiadott hatósági határozat alapján a szabad mozgáshoz és tartózkodási hely szabad megválasztásához való jogában korlátoznak (őrizetbe vett, előzetesen letartóztatott, közbiztonsági őrizetben lévő, elfogott és előállított, elővezetett);
•	3/1995. (III. 1.) BM rendelet a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról
45. § (1) Az előállított személyt előállító vagy biztonságos őrzését szolgáló más helyiségben kell elhelyezni. Az azonos ügyben előállítottakat el kell különíteni. Az elővezetett személyt, ha az intézkedés sikeresen csak így hajtható végre, a rendőrségen történő visszatartás idejére előállító helyiségben lehet elhelyezni. Ha az előállító helyiségben előállított, elővezetett személy van, gondoskodni kell az állandó őrzéséről.
(2) Az előállító helyiségben történő elhelyezés, nyilvántartás és őrzés végrehajtásának feltételeit a rendőri szerv vezetője biztosítja.
(3) Az előállító helyiségben történő elhelyezéskor, az előállított, elővezetett személyt fel kell világosítani az intézkedés várható időtartamáról. Ruházatát át kell vizsgálni, és tőle el kell venni azokat a tárgyakat, amelyeket fogva tartáskor sem tarthat magánál. Nyilatkoztatni kell sérüléséről, esetleges panaszáról. A sérültet orvosi ellátásban kell részesíteni.
(4) Az előállított, elővezetett személy ellátására a fogva tartottakra vonatkozó szabályok megfelelően irányadók.
  (5) Az előállító helyiségre, illetőleg az abban elhelyezett személyekre az őrzésre és az okmányok vezetésére - eltérő rendelkezés hiányában - a fogdaszolgálatra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Látogató fogadása azonban nem engedélyezhető.
•	19/1995. (XII. 13.) BM rendelet a rendőrségi fogdák rendjéről
1. § (1) E rendelet alkalmazásában fogvatartott a bűnügyi, a közbiztonsági és az idegenrendészeti őrizetes, az előzetesen letartóztatott, valamint az elítélt, amennyiben számára a fogvatartás helyéül rendőrségi fogdát jelöltek ki.
20. § Fogdai rendkívüli esemény a fogvatartást érintő természeti katasztrófa, továbbá minden olyan esemény, tevékenység vagy mulasztás, amely a fogvatartott, a fogdaőrség, az ellenőrző életét, testi épségét, egészségét, a fogda rendjét, az őrzésbiztonságot sérti vagy súlyosan veszélyezteti, így különösen:
f) a fogvatartott öngyilkossági kísérlete vagy szándékos egészségkárosítása,
21. § (1) A fogdai rendkívüli eseményt a fogvatartásért felelős köteles kivizsgáltatni, és haladéktalanul jelenteni a büntetés-végrehajtási felügyeleti ügyésznek.
(2) A rendkívüli fogdai esemény vizsgálatát az eltűnt személyek felkutatásának és a rendkívüli halálesetek kivizsgálásának rendjéről szóló 23/1994. (X. 26.) BM rendelet szerint kell lefolytatni, ha a fogvatartott halála rendkívüli halálesetnek minősülő módon következik be.
(3) Az elhunyt temetését, hamvasztását csak a hatósági boncolás megtörténte után, az ügyész hozzájáruló nyilatkozatának birtokában engedélyezheti a rendőri szerv.
32. § (2) A fogdaőrök kötelesek a zárkában elhelyezett fogvatartottak viselkedését 20 percenként ellenőrizni a betekintő sávon keresztül. Gyakrabban - szükség esetén folyamatosan - kötelesek ellenőrizni azokat a fogvatartottakat, akik rendkívüli cselekményt követtek el, vagy akikről viselkedésük alapján a rendkívüli cselekmény elkövetése alaposan feltehető.
•	23/1994. (X. 26.) BM rendelet az eltűnt személyek felkutatásának és a rendkívüli halálesetek kivizsgálásának rendjéről
2. § (1) Az eltűnt személy felkutatásáról, valamint a rendkívüli haláleset kivizsgálásáról bejelentésre vagy hivatalból a rendőrség gondoskodik.
(2) A rendőrség eljárására - az e rendeletben, illetőleg az elintézési határidő tekintetében a Kormány rendeletében meghatározott eltérésekkel - az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályait kell alkalmazni.
4. § (1) E rendelet alkalmazásában rendkívüli az olyan halál, amelynek természetes módon való bekövetkezését a körülmények kétségessé teszik, különösen, ha
c) öngyilkosság okozta vagy a körülmények erre utalnak;
5. § (1) Az eltűnt személy felkutatása és a rendkívüli haláleset kivizsgálása - a (2) és (3) bekezdésben meghatározott kivételekkel - a rendőrkapitányság hatáskörébe tartozik.
11. § A rendkívüli haláleset kivizsgálása során az eljárási cselekményeket - így különösen a szemlét és a hatósági boncolást - úgy kell végrehajtani, hogy azok adatai egy későbbi, esetleges büntetőeljárásban bizonyítékként felhasználhatók legyenek.
12. § (1) A holttest vagy holttestrészlet (a továbbiakban együtt: holttest) temetéséhez, hamvasztásához (a továbbiakban együtt: temetés) az eljárást lefolytató rendőri szerv engedélye szükséges.
•	2/1997. (ÜK. 1998/1.) LÜ h. körlevél a büntetés-végrehajtási intézetben és a rendőrségi fogdában bekövetkezett rendkívüli és egyéb eseményekkel kapcsolatos jelentéstételi kötelezettségről
1. A módosított 1/1990. Legf. Ü. utasítás 22. § (1) bekezdése szerint az ügyésznek a bv. intézetben és a rendőrségi fogdában lezajlott minden jelentős rendkívüli eseményt jelentenie kell a Legfőbb Ügyészségnek.
A rendőrségi fogdák rendjéről szóló, módosított 19/1995. (XII. 13.) BM rendelet 21. § (1) bekezdése alapján a fogdai rendkívüli eseményt a fogva tartásért felelős köteles kivizsgáltatni és haladéktalanul jelenteni a büntetés-végrehajtási felügyeleti ügyésznek.

Megállapított tényállás:
	A haláleset körülményeinek tisztázása érdekében a Bács-Kiskun megyei rendőrfőkapitánytól kértem tájékoztatást. A beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg:
	2000. január 11-én este Bácsalmás MÁV állomás szolgálattevője bejelentette a bácsalmási rendőrörsön, hogy ismeretlen tettesek eltulajdonították a Bácsalmás-Bácsbokod közötti vonalszakaszon elhelyezett oszlopokról a távközlő kábeleket. A MÁV alkalmazottak az elkövetőket megzavarták, ezért azok egy ZUK gépkocsival elmenekültek. A helyszínre kivonult járőr a gépkocsit megtalálta. A gépkocsitól indított nyomkövető kutya a járműtől kb. 200 méterre megtalálta az egyik elkövetőt, J. József kiskunfélegyházi lakost, aki ittas állapotban elaludt a kukoricásban. A cselekményt a helyszínen elismerte és elmondta, hogy a mászóvasat és az erővágót, amivel a vezetéket levágta, az egyik oszlop tövében hagyta.
	J.Józsefet a rendőrök kb. 22.50 órakor előállították a rendőrörsre. Ruházatát átvizsgálták, a nála lévő személyes tárgyait és cipőfűzőjét elvették, majd elhelyezték az előállító helyiségben. 23.10 és 23.15 óra között az örsügyeletes a társáról kért tőle információt, de J. József azt állította, hogy a bűncselekményt egyedül követte el. 23.33 órakor az ügyeletes ismét kinyitotta a helyiség ajtaját és ekkor az előállítottat félig ülő helyzetben, az ablakrácsra felakasztva találta. J.József a felső nadrágja alatt egy melegítőnadrágot viselt és ennek a zsinórját használta fel az öngyilkosság elkövetéséhez.
	A rendőrök értesítették a mentőszolgálatot. Az orvos megérkezéséig megpróbálkoztak az újraélesztéssel, de ez nem járt sikerrel. A kb. 9-10 perc múlva megérkező orvos és a mentők újraélesztési kísérletei ugyancsak eredménytelenek voltak. A Kiskunhalasi Rendőrkapitányság bűnügyi osztályának munkatársai az orvos és két hatósági tanú bevonásával január 12-én 01.30 órakor megkezdték a halottszemlét, amelyet 03.20 órakor fejeztek be. A szemle keretében tanúként kihallgatták az örsparancsnokot is. A bizottság megállapította, hogy a halál önakasztás következtében történt, idegenkezűségre, bűncselekményre utaló nyomot nem találtak. Ezt a január 18-án elvégzett rendőrorvosi boncolás is megerősítette.
	A megyei rendőrfőkapitány a főkapitányság Ellenőrzési Osztályának vezetőjét berendelte és megbízta a haláleset körülményeinek vizsgálatával. A vizsgálóbizottság január 12-én, az éjszaka folyamán meghallgatta az előállításban részt vevő és az örsön szolgálatot teljesítő rendőröket. Megállapításaikról jelentést tettek a főkapitánynak és az ORFK közbiztonsági főigazgatójának.
	A vizsgálat megállapította, hogy J.József előállítása, ruházatának átvizsgálása és tárgyainak elvétele indokolt és törvényes volt. Megállapították azonban azt is, hogy az örsügyeletes nem tartotta be a Szolgálati Szabályzat 45. § (1) bekezdésében foglaltakat, amely szerint, ha az előállító helyiségben előállított, elővezetett személy van, gondoskodni kell az állandó őrzéséről. Mulasztásával megszegte a Bajai Rendőrkapitányság vezetőjének 6/1996. számú Intézkedése 1. pontjában foglaltakat is, amely alapján: "a Bácsalmási Rendőrörsön az előállító helyiségben elhelyezett személyek őrzéséért az örs ügyeletes felelős". A fegyelmi eljárás lefolytatására a Bajai Rendőrkapitányság vezetője kapott utasítást.

A vizsgálat megállapításai:
	Az előállító helyiségre, illetőleg az abban elhelyezett személyekre a rendőrségi fogdák rendjéről szóló 19/1995. (XII. 13.) BM rendelet szabályai vonatkoznak. A rendőrség Fogdaszolgálati Szabályzatáról szóló 5-1-19/1996. sz. rendőrfőkapitányi utasítás 12. pontja előírja, hogy a fogdán kívüli előállító helyiségben elhelyezett fogvatartott állandó őrzését zárt láncú video rendszerrel, vagy az előállító helyiség előtt rendkívüli őr felállításával kell biztosítani. Az ügyeletes gondoskodik az őr kijelöléséről és az őrutasítás szerinti eligazításáról. Az előállító helyiségek technikai felügyeletének kiépítése a rendőrség anyagi lehetőségeinek függvényében hosszabb időt vesz igénybe. A bácsalmási rendőrörsön videorendszer felszerelésére még nem került sor, de az előállító helyiség és az örsügyeletes irodája között csak kb. 8-10 m. távolság van, ezért az előállított felügyelete - egyéb szolgálati tevékenysége mellett - az ő feladata.
	Az ügyeletes az előállító helyiségben történt elhelyezéstől a haláleset felfedezéséig eltelt kb. 40 perc alatt egy esetben beszélt J.Józseffel, aki nyugodtan viselkedett, magatartásából nem lehetett a szándékára következtetni. Az adott körülmények között - tekintettel arra, hogy a rendőrörsön lévő előállító helyiség ajtaja tömör, jól szigetelt faajtó volt - az öngyilkosság elkövetése a szabályok betartása mellett sem lett volna teljes biztonsággal megakadályozható. Egy korábbi eset vizsgálatának eredményeként ajánlottam az országos rendőrfőkapitánynak, hogy az előállító helyiségek ajtajait cseréljék átlátható, rácsos ajtókra, az előállított folyamatos felügyeletének biztosítása érdekében. (OBH 7393/1998) A főkapitány az ajánlást elfogadta, több rendőri szervnél az átalakítás már megtörtént.
	A halottszemle és a rendkívüli esemény kivizsgálása körültekintően és a hatályos jogszabályoknak, illetve belső rendelkezéseknek megfelelően történt. A rendkívüli esemény belső vizsgálata által feltárt mulasztás miatt a fegyelmi felelősség megállapítására a főkapitányság vezetése intézkedett.
	Több hasonló eset vizsgálata során megállapítottam (OBH 5254/1996., 7393/1998.), hogy azok a hatályos jogszabályi rendelkezések, amelyek szerint a fogvatartott halálának körülményeit a fogvatartásért felelős köteles kivizsgálni, összeférhetetlenek az eljárási garanciákkal. A jogbiztonság követelményének megfelelő, elfogulatlan, objektív vizsgálat csak az intézmény törvényességi felügyeletét ellátó külső szervtől várható. Az alkotmányos visszásság orvoslására ajánlottam, hogy a fogvatartottnak a rendőrségi fogdában bekövetkezett halála ügyében folytatandó vizsgálat kerüljön kizárólagos ügyészi hatáskörbe. Ajánlásommal a belügyminiszter egyetértett, a Fogdaszolgálati Szabályzat módosítása folyamatban van.
	A legfőbb ügyész az ajánlással csak részben értett egyet. Kiadta a 2/1997. (ÜK. 1998/1.) LÜ h. körlevelet a büntetés-végrehajtási intézetben és a rendőrségi fogdában bekövetkezett rendkívüli és egyéb eseményekkel kapcsolatos jelentéstételi kötelezettségrő. A módosított 1/1990. Legf. Ü. utasítás 22. § (1) bekezdése szerint az ügyésznek a bv. intézetben és a rendőrségi fogdában lezajlott minden jelentős rendkívüli eseményt jelentenie kell a Legfőbb Ügyészségnek.
	Az Országgyűlés elé terjesztett 2000. évi parlamenti beszámolómban a tisztességes eljáráshoz fűződő garanciák hatékony biztosítása, az összeférhetetlenség megszüntetése és a jogbiztonság követelményének érvényesülése érdekében ismét javasoltam a fogvatartott személyek rendkívüli halála kivizsgálásának kizárólagos ügyészi hatáskörbe utalását.
	A fentiekre való tekintettel a vizsgált ügyben az újabb ajánlást nem tartom szükségesnek. A vizsgálatot lezárom. Felhívom azonban az országos rendőrfőkapitány figyelmét, hogy tekintse át az OBH 7393/1998. sz. ügyben tett ajánlásommal kapcsolatos intézkedések végrehajtásának helyzetét.

Budapest, 2001. június 8.

Gönczöl Katalin