OBH 238/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos sérelmezte, hogy az Egri Körzeti Földhivatalhoz (Földhivatal) benyújtott és 1999. április 20-án kelt beadványára nem kapott választ, kérelmét a Földhivatal nem intézte el. 

A beadványban foglaltak alapján a jogbiztonsághoz (Alkotmány 2. § (1) bekezdés), valamint a tisztességes eljáráshoz való jog (Alkotmány 57. § (1) bekezdés) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. Tájékoztatás, valamint iratok rendelkezésemre bocsátása céljából megkerestem a Földhivatalt - valamint a Heves Megyei Földhivatalt (Megyei Földhivatal) is.

Megállapított tényállás

Panaszos a Földhivatal vezetőjéhez intézett kérelmében egyebek mellett mint írta: "Azzal a kéréssel fordulok Önhöz, hogy szíveskedjék felülvizsgálni az 1969. január 17-ei tulajdonjogváltoztató határozatot, mely vonatkozik hevesaranyosi 26.sz. tkvi. betétben a 347, 348 hsz. ingatlanokra. Indokolni kívánom, hogy Ön már 1997. november 5-én hozzám küldött "Igazolás a hevesaranyosi sportpálya telekkönyvezési ügyében" levelében elismeri, hogy "az eljáró tkvi előadó hibát követett el, mivel nem vizsgálta az eltérő tulajdoni  viszonyokat" hanem egyeztetés nélkül az állam tulajdonába átjegyezte az új 2.sz. betétben 8-as hszr.el sportpálya megnevezéssel.

A Földhivatal vezetőjének rövid úton adott tájékoztatása szerint panaszos kérelmét nem intézték el, a kérelem tárgyában határozatot nem hoztak, az ügyet átadták a Megyei Földhivatalhoz, ahol panaszost tájékoztatták.

Az Országgyűlési Biztosok Hivatala vezetőjének megkeresésére a Megyei Földhivatal által adott írásos tájékoztatás szerint: "Panaszos apósának, Boros Ignácnak tulajdonát képezte a hevesaranyosi 26. sz. telekkönyvi betétben a 347. helyrajzi szám alatti 403 négyszögöl területű és 0,81 aranykorona értékű, továbbá ugyanezen betétben szereplő 348. helyrajzi számú 466 négyszögöl területű és 0,70 aranykorona értékű szántó ingatlanok 1/4 része. Ezen a területen - panaszos előadása szerint - még az 1930-as években sportpályát létesítettek. 1963-ban a 207/1962. I. 6. ÁFTH utasítása alapján a térképen, 1969-ben a telekkönyvben érvényesítették a tényleges állapotot birtokvalósítás jogcímén és tüntették fel a magyar állam tulajdonjogát, a községi tanács kezelő jogát.  Az ennek megfelelő igazolást panaszosnak az Egri Körzeti Földhivatal kiadta. Az igazolás figyelembevételével a Kárpótlási Hivatal panaszos részére kárpótlást állapított meg." 

A kárpótlást megállapító határozat bírósági felülvizsgálatát panaszos nem kérte. "Panaszos kérése arra irányult, hogy részére a kárpótlást ne termőföld után, hanem belterületi üres építési telek után állapítsák meg. A per - szünetelés folytán - megszűnt. Panaszos ezt követően a Földhivatalnál írásban és szóban előadott kérelmében azt követelte, hogy az eredeti tulajdonjog kerüljön visszaállításra, vagy a Földhivatal fizesse meg neki a kárpótlást.  Teljesen nyilvánvalóan a kérelem kezelhetetlen, érdemi eljárásra nem alkalmas. Panaszos problémája kárpótlási igény volt. Nem valós az az előadása, hogy felvetésére nem kapott választ. A Heves Megyei Földhivatalnál 1999. szeptember 16-án az ügy minden vonatkozásáról személyesen tájékoztattuk." 

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

Az irányadó tényállás szerint panaszosnak a Földhivatalban 1999. IV. 23-án iktatott kérelme arra irányult, hogy az említett helyrajzi számú ingatlanokra - mint ahogy azt a Megyei Földhivatal is megállapította - "... az eredeti tulajdonjog kerüljön visszaállításra, vagy a Földhivatal fizesse meg neki a kárpótlást." 

Panaszos írásban előterjesztett kérelmét arra az 1997. november 5-én kelt földhivatali igazolásra alapította, amelyben egyebek mellett az szerepel, hogy "... telekkönyvi átalakítás során a 8. hrsz.-re vonatkozóan a telekkönyvi előadó hibát követett el azzal, hogy az adatok azonosítása (8-as földnyilvántartási hrsz. az = a tkvi. 347+348+349/1+349/2+350. hrsz.-okkal) mellett nem vizsgálta az eltérő tulajdoni viszonyokat, hanem a tulajdoni egyeztetés nélkül az állam tulajdonába és a Községi Tanács VB kezelésében lévőként jegyezte be az új 2. számú betétben az eredeti felvétel jogcímén a 8-as új (földnyilvántartási) hrsz.-ú sportpálya megnevezésű ingatlant." Panaszos kérelmében azt is megemlítette, hogy kárpótlási perében az eljáró bíróságtól kérdésére azt a választ kapta, hogy "kérje a Földhivatalnál a tulajdonjog helyreállítását, amennyiben ezt a Hivatal elutasítja, ezt követően mint közhivatal ellen adjon be keresetet a Megyei Bírósághoz. 

A vizsgálat megállapítja, hogy az idézett tartalmú panaszosi kérelemnek ellentmond a Megyei Földhivatalnak az a megállapítása, miszerint "panaszos problémája kárpótlási igény volt." 

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi törvény (Áe.) 16. §-a (1) bekezdésének első fordulata úgy szól, hogy "A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani." A (3) bekezdés első fordulata szerint "A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni."

Az ingatlan-nyilvántartásról szóló és 2000. január 1. napján hatályba lépett 1997. évi CXLI. törvény 91. § (1) bekezdése előírja, hogy "... a már folyamatban lévő eljárásokat azonban a korábbi rendelkezések szerint kell befejezni."

A vizsgálat rögzíti, hogy panaszos kérelmét a hivatkozott törvényhely szerint már folyamatban lévő ügynek kell tekinteni. Az irányadó 1972. évi 31. törvényerejű rendelet (tvr.) 3. § (1) bekezdése szerint "Az ingatlan-nyilvántartással kapcsolatos ügyek intézése és az ingatlan-nyilvántartás vezetése a földhivatal hatáskörébe tartozik."

A tvr. 3. § (3) bekezdése pedig úgy szól, hogy "Ingatlan-nyilvántartási ügyben - ha jogszabály másként nem rendelkezik - első fokon az ingatlan fekvése szerint illetékes földhivatal, fővárosi kerületi földhivatal (a továbbiakban: földhivatal) jár el." A panaszbeadványban megjelölt hevesaranyosi ingatlanok pedig a Földhivatal illetékességi területén fekszenek. 

Az Áe. 4. § (1) bekezdése úgy szól, hogy "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."

Mivel a tvr. az ügy elintézésére más határidőt nem állapított meg, ezért irányadó az Áe. 15. §-ának (1) bekezdése, mely szerint "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."

Az Áe. 42. § (1) bekezdése rögzíti "A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz."

A vizsgálat rámutat arra, hogy az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) AB számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. 

Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."

A vizsgálat megállapította, hogy a Földhivatal panaszos ügyében a tényállást az Áe. 26. §-ában foglaltak szerint nem tárta fel, határozatot a kérelem tárgyában a törvényben írt határidőben nem hozott, miáltal megsértette a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) alkotmányos elvét. Ugyanakkor ez az eljárás sérti panaszosnak a pártatlan és tisztességes eljáráshoz való jogát is, melyet számára az Alkotmány 57. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés biztosít. Ezért a Földhivatal eljárása a felhívott alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő. 

Kezdeményezés

Az alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság megszüntetése érdekében az 1993. évi LIX. törvény 21. § 1), (2), (3) bekezdésére való hivatkozással - kezdeményezem az Egri Körzeti Földhivatal vezetőjénél, hogy panaszos kérelmét, tartalma szerint haladéktalanul bírálja el, s döntését tartalmazó határozatával panaszost értesítse, s egyben felkérem Hivatalvezető urat, hogy kezdeményezésem tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról és megtett intézkedéséről kezdeményezésem kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék. 

Jelentésem egy példányának megküldésével Panaszost, a Körzeti-, valamint a Megyei Földhivatal vezetőjét is tájékoztattam. 

Budapest, 2000. április 11.

Gönczöl Katalin