OBH 207/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Győrffy Zsuzsanna

A vizsgálat megindítása

A Fővárosi Önkormányzat Heim Pál Gyermekkórházának főigazgatója és ápolási igazgatója  az állampolgári jogok országgyűlési biztosához benyújtott beadványában sérelmezte, hogy az M5-ös autópálya parkolójában 1999. március 19-én talált két csecsemő 2000. januárjában még nem volt anyakönyvezve, nem volt társadalombiztosítási azonosító jelük.

Az illetékes gyámhivataltól az ügyben keletkezett iratokat megkértem, azokat áttanulmányoztam.  

A  megállapított tényállás

Az M5-ös autópálya parkolójában 1999. március 19-én talált két fiúcsecsemőt a dabasi rendőrkapitányság még aznap ideiglenes hatállyal beutalta a Fővárosi Önkormányzat Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálatához.

Az illetékes gyámhivatal a két csecsemőt március 25-én tartós nevelésbe vette, őket gyermekotthonban elhelyezte, a gyermekotthon vezetőjét részükre gyámul rendelte. A gyámot utasította, hogy szerezze be a gyermekek életkorát, születési helyét tartalmazó okiratokat, járjon el anyakönyveztetésük ügyében. A gyámot nem ruházta fel vagyonkezelői joggal, a kiskorúaknak vagyonkezelő eseti gondnokot nem rendelt.

A kirendelt gyám tekintettel arra, hogy az ügy különleges szakértelmet igényel a gyámságot a gyermekek felett nem vállalta, a határozatot megfellebbezte. 

Az első fokon eljáró gyámhivatal a tartós nevelésbe vételi határozatát saját hatáskörében visszavonta, a dabasi rendőrkapitányság ideiglenes elhelyező határozatát a nyomozás lezártáig hatályban tartotta, a gyermekek gyámjául a Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat hivatásos gyámját rendelte.

A dabasi rendőrkapitányság kiskorú veszélyeztetésének bűntettének alapos gyanúja miatt ismeretlen tettes ellen indított nyomozást  augusztus 13-án megszüntette.

A kiskorúak gyámja október végén írásban javaslatot tett az ismeretlen szülőktől származó csecsemők adatainak megállapítására, javasolta a SOTE Igazságügyi Orvostani Intézetének megkeresését genetikai vizsgálat elvégzésére a származás, illetve testvérkapcsolat megállapítása céljából.

Az illetékes gyámhivatal ezt követően  a genetikai vizsgálat elvégzésére szakértőt rendelt ki, a gyámot felkérte és kötelezte a szakértői vizsgálaton való részvételre. Folyó év januárjában a szakértői vizsgálat eredményét a gyámhivatal megkapta. A szakvélemény szerint nem igazolható, de nem zárható ki, hogy a csecsemők kétpetéjű ikrek.

A szakértői vélemény kézhezvétele után a gyámhivatal a gyám javaslata alapján határozatot hozott a képzelt szülők adatainak megállapításáról, erről az anyakönyvi hivatalt értesítette.

Februárban a gyám kérte, hogy az anyakönyvezést követően a kiskorúakat örökbe fogadásuk előmozdítása érdekében vegyék tartós nevelésbe.

A gyermekek születési anyakönyvi kivonatát a gyámhivatal február 23-án megkapta, 25-én tartós nevelésbe vette őket. Márciusban a gyermekeknek már volt TAJ-számuk, a gyámhivatal előadója felkérte az illetékes szociális irodát, hogy a kiskorúak részére állítson ki    közgyógyigazolványt.

A Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálat örökbefogadási ügyintézőjének tájékoztatása szerint a gyermekek barátkozása jövendő örökbefogadó szüleikkel megkezdődött.

Az ügy jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

13.§ (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

1952. évi  IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról

Csjt. 41. § (1) Ha a gyermek mindkét szülője ismeretlen, születése után nyomban, ha pedig apjának kiléte nem állapítható meg, az anya kérelmére bármikor, egyébként pedig a gyermek harmadik életévének betöltése után hivatalból kell intézkedni az iránt, hogy a születési anyakönyvbe a gyermek szülőiként, illetőleg apjaként képzelt személyt jegyezzenek be. Az intézkedésre a gyámhatóság hivatott.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról

62. § (1) Az ismeretlen szülőktől származó gyermek törvényes képviseletével és anyakönyvezésével kapcsolatos eljárás az anyakönyvvezetőnek azon értesítése alapján indul, amely szerint a gyermek kilétének megállapítása iránti vizsgálat nem vezetett eredményre.
(2) Ha az ismeretlen szülőktől származó gyermekről a gyámhivatal a gyermekvédelmi rendszerben eljáró vagy más személytől származó bejelentésből értesül, az eljárás hivatalból indul.
(3) Az ismeretlen szülőktől származó gyermek részére a gyámhivatal soron kívül gyámot rendel és - a Csjt. 41. §-ának (1) bekezdésében meghatározott intézkedések során - megállapítja mindazokat az adatokat, amelyekre a gyermek születésének anyakönyvezéséhez szükség van.

63. § (1) A gyermek születésének anyakönyvi bejegyzéséhez a gyámhivatal megállapítja a) a gyermek születési helyét és idejét, valamint családi és utónevét, b) képzelt szülőként a 60. § rendelkezése alapján az apa és anya családi és utónevét, születési helyét és idejét, lakóhelyét
(2) A gyermek születési helye a szülés helye vagy a gyermek megtalálásának helye lehet
(3) Ha a gyermek életkora bizonytalan, a feltételezhető születési időt igazságügyi orvos szakértői vélemény alapján kell megállapítani.
(4) Az anyakönyvi bejegyzéshez szükséges adatokat a gyámhivatal a gyermek gyámjával egyetértésben állapítja meg úgy, hogy az más jogos érdekét ne sértse. A gyermek megtalálásának körülményeire utalni nem lehet. A gyermekre sérelmes családi és utónév nem állapítható meg.
(5) Amennyiben a gyermek valódi adatai, valamint a vér szerinti szülők adatai utóbb ismertté válnak, a gyámhivatal kezdeményezi a gyermek születésének újbóli anyakönyvezését.

Ideiglenes hatályú elhelyezés

95. § Az ideiglenes hatályú elhelyezést megalapozó súlyos veszélyeztetettségnek minősül a gyermek olyan bántalmazása, elhanyagolása, amely életét közvetlen veszélynek teszi ki vagy fejlődésében jelentős és helyrehozhatatlan károsodást okozhat.

A tartós nevelésbe vétel

111. § Ha a gyámhivatal a Gyvt. 80. §-ának (1) bekezdése alapján a gyermeket tartós nevelésbe veszi, a gyermek az otthont nyújtó ellátás keretében teljes körű ellátást és segítséget kap az örökbefogadásához vagy más, családot pótló környezetének megteremtéséhez.

 1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról

72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete súlyosan veszélyezteti és emiatt a gyermek azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a bíróság, a rendőrség, az ügyészség, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a szakellátás keretében a gyermeket ideiglenesen...b) a legközelebbi ideiglenes gondozási feladatokat is ellátó nevelőszülőnél, vagy ha erre nincs lehetőség, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben helyezi el, és erről haladéktalanul értesíti az illetékes gyámhivatalt.

73. § (1) Az illetékes gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezést követően - függetlenül attól, hogy arra mely beutaló szerv intézkedése alapján került sor - 30 napon belül megvizsgálja, hogy...b) az ideiglenes hatályú elhelyezés fenntartása vagy megváltoztatása mellett fennállnak-e a gyermekelhelyezés megváltoztatása, illetve a szülői felügyelet megszüntetése iránti perindítás feltételei.

80. § (1) A gyámhivatal a gyermeket tartós nevelésbe veszi, ha a) a szülő (szülők) felügyeleti jogának megszüntetése miatt vagy más okból a gyermeknek nincs felügyeletet gyakorló szülője, feltéve, hogy a gyermek neveléséről a Csjt. 95-97. §-a alapján kirendelt gyám útján nem lehet gondoskodni,

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

37. § (1) Ha az ügy érdemi eldöntése olyan kérdés előzetes elbírálásától függ, amelyben az eljárás más szerv hatáskörébe tartozik, a közigazgatási szerv az eljárást felfüggeszti. Ha a más szerv előtti eljárás megindítására az ügyfél jogosult, erre megfelelő határidő kitűzése mellett fel kell hívni. Ha az ügyfél a felhívásnak nem tesz eleget, a közigazgatási szerv az eljárást megszünteti, vagy a rendelkezésre álló adatok alapján dönt.
(2) A felfüggesztés tartama az elintézési határidőkbe (15. §) nem számít be.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az eljáró gyámhivatal megsértette a Családjogi törvény 41. § (1) bekezdésében foglaltakat, amikor az ismeretlen szülőktől származó gyermekek esetében nem intézkedett nyomban képzelt szülők anyakönyvi bejegyzéséről.

A Családjogi törvény magyarázata szerint:" A Csjt. 41. §-a a mindkét oldalon, vagy csak az apai oldalon betöltetlen családi jogállású gyermek "névadását" oldja meg a "képzelt név" jogintézményével, beleértve az egyéb szükséges személyi adatok fiktív megállapítását is. A jogintézmény célja, ha sem az apa, sem az anya kiléte nem állapítható meg, hogy a gyermek egyik alapvető jogát biztosítsa addig is amíg legalább... b) az anyai jogállás nem tisztázható.”

A gyermekeknek közel egy évig nem volt neve, TAJ-száma. Az intézkedés elmulasztásával a gyámhivatal megsértette a kiskorúaknak az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében biztosított  emberi méltósághoz való, és a 70/D. § (1) bekezdésében biztosított lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogát.

A gyermekek életkorának és származásának megállapítására haladéktalanul orvos szakértői vizsgálatot kellett volna elrendelnie. [149/1997. (IX.10.) Korm. r. 63.§ (3) ]

A gyámhivatal márciusban a kiskorúakat tartós nevelésbe vette. Ekkor még  a rendőrkapitányság nyomozást folytatott ismeretlen tettes ellen kiskorú veszélyeztetése bűntettének alapos gyanúja miatt, nem lehetett tudni, hogy a szülőket megtalálják-e, ezért a tartós nevelésbe vételi határozat, amellyel a kiskorúak örökbefogadhatóvá váltak mindenképpen elhamarkodott intézkedés volt. Ugyanebben a határozatban a gyámhivatal felszólította a kirendelt gyámot, hogy szerezze be a gyermekek életkorára , születési helyére vonatkozó adatokat. Az adatok beszerzése a 149/1997. (IX.10.) Korm. rendelet  vonatkozó rendelkezései szerint  a gyámhivatal feladata. Az anyakönyvi bejegyzéshez szükséges adatok megállapításához a kirendelt gyámnak csupán az egyetértése szükséges. A  határozatban ugyanakkor nem rendeltek a kiskorúaknak olyan vagyonkezelő eseti gondnokot, aki a részükre járó családi pótlékot megigényelhette volna, ezzel a gyámhivatal megsértette a kiskorúak  tulajdonhoz való jogát. [Alkotmány 13. § (1) ]

A gyám fellebbezésének eredményeként a gyámhivatal a tartós nevelésbe vételi határozatát visszavonta, a rendőrség  ideiglenes elhelyező határozatát a nyomozás lezárásáig hatályban tartotta, hivatásos gyámot rendelt. Az ideiglenes hatályú beutalás ideje 30 nap [ 1997. évi XXXI. tv. 73.§ (1) ], melyet a gyámhivatal egyszer 30 nappal meghosszabbíthat.  [1957. évi IV. tv. 15.§ (5) ] Ennek letelte után a nyomozás lezárásáig a helyes döntés az eljárás felfüggesztése lett  volna. [1957. évi IV. tv. 37.§ (1) ]

A nyomozás megszüntetését elrendelő határozat kézhezvétele után a gyermekeket azonnal tartós nevelésbe kellett volna venni, részükre gyámot és vagyonkezelő eseti gondnokot rendelni. A határozat meghozatalának elmulasztása miatt a kiskorúakat egyrészről anyagi kár érte ( nem volt családi pótlék igénylésére jogosult személy ), másrészt örökbefogadásuk lehetőségének időpontja is később nyílt meg, ezzel  sérült a gyermekek tulajdonhoz és a jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő joga.

A gyám kérése, hogy a gyermekeket orvos szakértő vizsgálja meg indokolt volt. Testvérkapcsolat esetében egy, testvérkapcsolat kizárása esetében két örökbefogadó családot kellett volna keresni. Ezt az intézkedést viszont a gyámhivatalnak hivatalból, közvetlenül a gyermekek megtalálása után kellett volna megtennie. A gyám kötelezése az orvos szakértői vizsgálaton való részvételre felesleges intézkedés volt, a gyermekeket az orvosi vizsgálatra a gondozó is elvihette volna. Elég, ha a gyám, mint törvényes képviselő  hozzájárulását adja az orvosi beavatkozáshoz.

Megállapítottam, hogy az eljáró gyámhivatal határozatai több esetben nem tartalmazták a határozat kötelező tartalmi elemeit, ugyanakkor olyan feladatokat írtak elő a gyám számára, amelyeket a jogszabály a gyámhivatal kötelességévé tesz.

Átgondolatlan, több hónapos késéssel meghozott határozataik miatt sérült a kiskorúak demokratikus jogállamiságból eredő jogbiztonsághoz, ezen belül a tisztességes eljáráshoz fűződő, tulajdonhoz, emberi méltósághoz és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga. A gyámhivatal már megtette azokat az intézkedéseket, amelyekkel rendezni lehet a kiskorúak további sorsát. A gyermekeknek már csak a tulajdonhoz való joga sérül, mert kirendelt vagyonkezelő eseti gondnok hiányában több havi családi pótlék összegétől estek el. 

A vizsgálat eredményeként megállapított alkotmányos visszásságok orvoslása és jövőbeli elkerülése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  21. §-ában foglalt felhatalmazás alapján az alábbi kezdeményezéseket teszem:

1. Felkérem Budapest Józsefváros Polgármesteri Hivatalának jegyzőjét, mint a gyámhivatal vezetőjének munkáltatóját kísérje figyelemmel, hogy a gyámhivatal vezetője és ügyintézői a jövőben a mindenkor hatályos jogszabályi előírásoknak megfelelően járjanak el, továbbá kezdeményezem, hogy vizsgálja meg a fegyelmi eljárás során történő felelősségrevonás indokoltságát is.

2. Felkérem Budapest Főváros Önkormányzat Területi Gyermekvédelmi Szakszolgálatának igazgatóját, hogy a kiskorúak gyámjával együtt az államigazgatási jogkörben okozott kár megtérülése érdekében tegye meg a szükséges intézkedést.

Budapest, 2000. június 6.

Gönczöl Katalin