OBH 177/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Várady Eszter
Az eljárás megindulása
A Budapest II. ker. Cseppkő u. 25/a. sz. alatti osztatlan közös telken egy kétlakásos családi- ház került felépítésre, mely fele-fele arányban panaszos, illetőleg ikerszomszédja tulajdonát képezi. A ház építésekor az utcában még nem volt csatornaközmű. A két lakás szennyvízkezelését egy közös tulajdonú emésztőgödörrel oldották meg, oly módon, hogy az emésztőbe vezető csatornavezetékek külön nyomvonalon haladtak.
Időközben az utcában kiépült a közcsatorna. Az emésztő meghibásodott, a szennyvíz a lejtős terepadottságok miatt az aknától néhány méterre a felszínre került és a ház megközelítésére szolgáló bejárati úton (nyeles telek) folyt végig. Panaszos többször kezdeményezte a közcsatornára csatlakozást.
1996-ban az ÁNTSZ felszólította az önkormányzatot, kötelezze az érintetteket a rákötésre, de e kötelezésnek az említett szerv nem tett eleget. 1999-ben panaszos kérésére az ÁNTSZ ismét megállapította az egészségre veszélyes helyzetet, és ismételten felszólította az önkormányzatot a csatornára való rákötés elrendelésére. Ennek eredményeként az önkormányzat határozatot hozott, melyben egyetemlegesen kötelezte panaszost és ikerszomszédját a közcsatornára kötésre. Minderre 180 nap határidőt adott, illetőleg nemteljesítés esetére 100 000 Ft-ig terjedő bírságot helyezett kilátásba.
A határozat kézhezvételét követően panaszos felkérte ikerszomszédját a csatorna megépítésére, és miután a szomszéd nem reagált a kérésre, szakértővel megterveztette a mindkét lakóépület háztartási- és csapadékvizének közcsatornába vezetésére alkalmas rendszert. A tervet a "hozzájáruló nyilatkozattal" megküldte a másik érintettnek. Mivel a terveket szomszédja nem vette át, beadta azt engedélyezésre a Fővárosi Csatornázási Művekhez. Az engedélyt megkapta, az építési munkálatokat határidőre befejezte. Az építés alatt "jelentkezett" először panaszosnál ikerszomszédja és ekkor fordult a Csatornázási Művekhez is, ahol - állítása szerint - utólag újabb feltételeket írtak elő számára.
Tulajdonostársa tehát nem teljesített a megadott határidőig, a szennyvize továbbra is a meghibásodott emésztőbe, onnan a felszínre, illetve egy munkagödörbe folyt.
A csatornaépítés kapcsán a panaszos véleménye szerint mind az önkormányzat, mind a Fővárosi Csatornázási Művek több esetben sérelmesen jártak el, ezért panaszával hivatalomhoz fordult.

A II. kerületi Önkormányzat eljárásával összefüggő panaszok:
1. Az önkormányzat három évig - az ÁNTSZ kifejezett felhívása ellenére - nem hozott határozatot a közcsatornára való rákötés tárgyában.
2. Az ÁNTSZ újabb felszólítására az önkormányzat munkatársa helyszíni szemlét úgy tartott, hogy a szemléről panaszost nem értesítették. Így csak utólag tudta megtenni azokat a észrevételeket, melyek az érdemi ügyintézést - véleménye szerint - befolyásolhatták volna.
3. Az önkormányzat által hozott kötelezést tartalmazó határozatra (VI 1771/1999.) vonatkozó észrevételei közül csak egyre kapott választ.
4. A panaszosra és ikerszomszédjára vonatkozó, imént említett határozat végrehajtásával összefüggő jelzéseire az önkormányzat munkatársa nem reagált.
5. A Csatornázási Művek az egyetemleges kötelezést tartalmazó jegyzői határozatot végrehajtó panaszos által kért használatbavételi hozzájárulás megadását, a végrehajtásban közreműködést nem vállaló szomszéd aláírásától tette függővé, az önkormányzat munkatársa nem lépett közbe.
6. Kifogásolja, ahogy az előadó az önkormányzati határozatot az abban megjelölt  határidő lejártakor kezelte. Véleménye szerint a határozat - általa történt - teljesítését rögzíteni kellett volna és "annak szellemében egyetemlegesen lezáró határozatot vagy végzést hozni".
7. Panaszos szerint az említett munkatárs figyelmen kívül hagyta, hogy a megadott határidőig mindkét egyetemlegesen kötelezett tulajdonosnak egyaránt lehetősége volt a teljesítésre, valamint figyelmen kívül hagyta azt is, hogy - véleménye szerint - a társtulajdonosi nemteljesítés egyoldalú anyagi előny megszerzésére irányulhat. Kérte ezért annak vizsgálatát, hogy úgy kell - e figyelembe venni az egyetemleges felelősséget, ahogyan azt esetében tették.
8. Annak kivizsgálását is kérte, hogy az államigazgatási határozat végrehajtásának elmulasztása esetére kilátásba helyezett százezer forint összegű bírság alkalmazásáról való döntésnél az államigazgatási szerv mérlegelhet-e a teljesítő személyétől függően.
9. Felvetette azt a kérdést is, hogy jogszerűen járt -e el az önkormányzati előadó, amikor a határozat végrehajtására eredetileg meghatározott határidő lejárta után a végrehajtás érdekében addig semmit sem tevő szomszédnak határidő módosítást engedélyezett.
10. Sérelmezte, hogy az előadó megtagadta annak a kérésének megválaszolását, hogy az általa hozott határozat végrehajtásánál azonos feltételeket kellett -e teljesíteni mindkét érintett félnek.
11. Állítása szerint az ügyintéző hallgatólagosan tudomásul vette, hogy szomszédja a határozat végrehajtását egy a határozatban nem szereplő feltételhez kötötte, nevezetesen ahhoz, hogy számára egy mellékvízmérő kerüljön felszerelésre.
12. Elfogadhatatlannak tartja, hogy az önkormányzat munkatársa a határozatban megjelölt építési munkák elkezdése után tartott helyszíni szemlén személyesen meggyőződhetett arról, hogy a hibás emésztőből a szennyvíz már az általa kiépített aknagödörbe folyik, mégsem tett intézkedést a szabálytalan helyzet megszűntetése érdekében.
13. Annak kivizsgálását is kérte, hogy jogszerűen  fogadott-e el az önkormányzat a panaszos ikerszomszédjától a közműre való rácsatlakozásra vonatkozó terveket a panaszos részéről történt építési munkálatok elvégzése után.

A Fővárosi Csatornázási Művek eljárásával kapcsolatos panaszok
1. Panaszos összeférhetetlennek tartotta, hogy az FCSM ugyanabban az eljárásban tervező és engedélyező is lehet.
2. Véleménye szerint a közszolgáltató nem azonos feltételek szerint járt el a tervek engedélyezése során panaszossal, illetve szomszédjával szemben. A panaszostól - állítása szerint - kérték a társtulajdonosi hozzájárulást az építési munkálatok elvégzéséhez, míg szomszédjától ugyanilyen tartalmú hozzájárulási nyilatkozatot nem kértek.
3. Kérte annak kivizsgálását, hogy jogszabályoknak megfelelően járt-e el a Csatornázási Művek, amikor elvállalta a panaszos tulajdonában lévő létesítménnyel összefüggő tervezési munkákat, anélkül, hogy panaszost erről tájékoztatta volna, illetőleg hozzájárulását kérte volna.
4. Arra is választ várt, hogy jogszerűen járt-e el a CSM, amikor engedélyt adott a bekötésre szomszédjának panaszos tulajdonában álló csatlakozó aknára, annak ellenére, hogy -véleménye szerint - ehhez előzetes hozzájárulása és költségeinek megtérítése lett volna szükséges. 
5. Elfogadhatatlannak tartja, hogy az építési engedély megszerzése, és a kivitelezés megkezdése után az FCSM a használatbavételi engedély új feltételeként határozta meg az önkormányzati határozat végrehajtásában részt nem vállaló szomszéd hozzájárulását.
6. Miután szomszédja önkényesen rácsatlakozott panaszos által létesített szennyvízvezetékre, az FCSM korábbi álláspontját megváltoztatva megadta a használatbavételi engedélyt. Kérte az eljárás jogszerűségének vizsgálatát.
7. Annak vizsgálatát is kérte, hogy valós-e a közszolgáltató azon állítása, mely szerint több tervvariáció közül az önkormányzat hagyja jóvá a megfelelőt.
8. Végül azt szeretné megtudni, hogy az engedélyezéshez és használatbavételi hozzájáruláshoz ugyanolyan követelményeket állított-e fel a szolgáltató mindkét féllel szemben.
A rendelkezésemre álló információk alapján felmerült az egészséges környezethez és a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog, valamint az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből levezethető tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének a gyanúja, ezért jogelődöm vizsgálatot indított.
Eljárása során a fenti panaszok kapcsán a II. kerületi Önkormányzat és a Fővárosi Csatornázási Művek állásfoglalását kérte.

Az ügy jogszabályi háttere
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól 
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust. (4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek, és személyek hatékony együttműködésére épül. (6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
31. § (1) A tényállás tisztázására szemle rendelhető el. Ennek megtartása során a) a szemletárgy birtokosa a szemletárgy felmutatására kötelezhető, b) helyszíni szemle tartható. (2) Ha a szemle eredményét az érdekeltek előzetes idézése vagy értesítése veszélyeztetné, a szemle elrendelését megkezdése előtt szóban kell közölni. 
44. § (1) Ha a határozat kötelezést tartalmaz, a teljesítésre határidőt vagy határnapot kell megállapítani.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvrő1
198. § (3) Szolgáltatásra irányuló kötelezettség és jogosultság jogszabályból vagy hatósági rendelkezésből szerződéskötés nélkül is keletkezhet, ha a jogszabály vagy a törvényes jogkörében eljáró hatóság így rendelkezik, és a kötelezettet, a jogosultat és a szolgáltatást kellő pontossággal meghatározza. Ebben az esetben - jogszabály vagy hatóság eltérő rendelkezése hiányában - a szerződésre vonatkozó szabályokat kell megfelelően alkalmazni. 

38/1995. (IV. 5.) Korm. rendelet a közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről
4. § (3) A települési önkormányzat jegyzője (a továbbiakban: jegyző) közegészségügyi és a környezetvédelmi és a vízgazdálkodási jogszabályok megsértése esetén az ingatlanok bekötését a tulajdonos költségére elrendeli.
5. § (9) Ha a bekötést nem az ingatlan tulajdonosa kezdeményezi, a jegyző által elrendelt bekötés kivételével a szolgáltató hozzájárulása csak a tulajdonos előzetes írásbeli beleegyezésével adható meg.
21. § (1) A szennyvízelvezető törzshálózatba történő bekötéshez szükséges bekötővezeték létesítését, annak a már üzemeltetett törzshálózatra való rákötését a szolgáltató köteles megrendelő költségére elvégezni, vagy elvégeztetni. A bekötővezeték megépítését, illetve a törzshálózatra történő rákötését a megrendelő költségére és a szolgáltató hozzájárulásával építés kivitelezési jogosultsággal rendelkező személy is elvégezheti.

Az érintett alkotmányos jogok
A Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) bekezdése szerint a Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam. A jogállamiságból következik a jogbiztonsághoz való jog, ezen belül a tisztességes eljáráshoz való jog.
18. §-a értelmében a Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez. 
70/D. § (1) bekezdése rögzíti: A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez. (2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai
A II. kerületi Önkormányzat eljárásával összefüggésben
1. Az ÁNTSZ II. kerületi Intézetének tisztifőorvosa 1995. november 21-én küldött levelet az önkormányzat műszaki irodájának (1238/1995.), melyben kéri, hogy az OÉSZ 79. § (1) bekezdése értelmében a tulajdonosokat kötelezze a közcsatornára való csatlakozásra.
A panasszal összefüggésben a jegyző a következőkről tájékoztatott: "Az önkormányzat Műszaki Irodája irodavezető helyettese, december 4-ei keltezéssel (Üi. szám: V/-3979/1995.) tájékoztatta a panaszost, hogy a szabálytalan állapot megszüntetése a tulajdonosok egyetemleges kötelezettsége, a jelenlegi időjárás mellett nem lehetséges a szabálytalanság vizsgálata. A panaszos feltételezésére pedig nem áll módjában kötelezésre vonatkozó határozatot kiadni. A panaszos 1996. január 18-án iktatott ismételt levelére az irodavezető helyettes 1996. február 7-i keltezésű levelében válaszolt, tájékoztatva a panaszost, hogy új tényállás nem merült fel, de amennyiben a szennyvizek szabadon folynak, akkor szankció terhe mellett kötelezik az ingatlan tulajdonosait a megszüntetésre." Az önkormányzat műszaki irodája vezetőjének 1995. december 4-én kelt levele kifejezetten hivatkozik a 27/1975. (X.30.) MT rendelet 13.§-ában foglalt azon rendelkezésre, amely szerint a jegyző kötelezheti az ingatlan tulajdonosát, hogy a csatornahálózat mentén fekvő ingatlanát a közcsatornába kösse be, ha ezt az ingatlanon keletkező szennyvizek közegészségügyi vagy vízgazdálkodási szempontból káros elhelyezésének megszüntetése teszi szükségessé. 
A következő eljárási cselekményre csak 1999. április 2-án került sor, (ekkor hozták meg a közcsatornára való rácsatlakozásra vonatkozó, kötelezést tartalmazó határozatot,) de ekkor is csak azért, mert a panaszos újra az ÁNTSZ-hez fordult, az pedig ismételten áttette az ügyet a jegyzőhöz. 
A tisztifőorvos első levelének keltekor még hatályos, az Országos Építésügyi Szabályzat közzétételéről szóló 2/1986. (II. 27.) ÉVM rendelet 79. § (1) bekezdése szerint minden építményt a rendeltetése szerint szükséges közműcsatlakozással kell megvalósítani. Szükség esetén, a közmű megépítéséig, meghatározott feltételekkel, közműpótló berendezések létesítése és alkalmazása is megengedhető. A közműellátás megvalósítása esetén az építményt egy éven belül a közműbe be kell kötni és a közműpótló berendezést - a kút kivételével - meg kell szüntetni. 
A levél keltekor még ugyancsak hatályos, az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény 2. §-a szerint az építésügyi igazgatás körébe tartozik az épületek, a műtárgyak és más építmények (a továbbiakban együtt építmények) megépítésére, használatara, jókarbantartására, felújítására, átalakítására, bővítéséra és lebontására vonatkozó szabályok megállapítása, érvényesítése és alkalmazásuk ellenőrzése. A törvény 24. §-a szerint pedig 1995-ben az építésügyi hatósági feladatokat - az Étv. 2. §-ának h) pontjában foglalt műemlékvédelem kivételével - ha a törvény, vagy törvény felhatalmazásán alapuló kormányrendelet eltérően nem rendelkezik, a jegyző látja el.
Ezekből a rendelkezésekből az következik, hogy a csatonaközműre való rákötésre kötelezés a jegyző hatásköre volt. A tisztifőorvos levelét a jegyzőnek áttételről szóló tájékoztatásnak kellett értelmeznie, és minden további panaszosi kérelem nélkül meg kellett volna tennie az általa szükségesnek vélt eljárási cselekményeket.
A panaszos beadványának elbírálására vonatkozó kötelezettségének nem tett eleget a jegyző azzal, hogy panaszost tájékoztatta az időjárás okozta nehézségekről, majd későbbi levelében arról, hogy amennyiben a szennyvíz szabadon folyik, úgy kötelezik az ingatlan tulajdonosait a közegészséget veszélyeztető állapot megszűntetésére.
A jogállamiságból fakadó, a jogbiztonság szerves részét képező tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot okoz az államigazgatási szerv, ha olyan tényállási elem tisztázatlanságára hivatkozva nem hoz érdemi döntést, amelynek felderítése saját hatáskörébe és illetékességébe tartozik.
Az Alkotmánybíróság elvi éllel megállapította, hogy Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon.[72/1995. (XII.15.) AB. Határozat] 
Ugyancsak visszásságot okozott az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben, hogy a jegyző késedelmesen – évek múlva – hozott határozatot a közegészséget veszélyeztető állapot megszűntetésére.
2. A helyszíni szemlével összefüggő sérelemmel kapcsolatban a következő tájékoztatást kaptam: a helyszíni szemlén látható volt, hogy az előkertben elhelyezett szennyvíztároló rendeltetésszerű, biztonságos használatra nem alkalmas. A határozat ennek alapján a panasz megszűntetésére irányult, továbbá panaszos jelenléte a jegyző véleménye szerint a döntést egyébként sem befolyásolta volna.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény (Áe.) feljebb idézett 31.§ (1) és 2. § (1) bekezdése szerint az ügyfél szemléről való értesítése nem tehető mérlegelés tárgyává, a szemlén való részvétel jogának gyakorlásáról az ügyfél jogosult dönteni.
Az ügy kapcsán a szemlén való részvétel gyakorlása Alkotmányt sértő korlátozást szenvedett.
Minderre tekintettel megállapítom, hogy visszásságot okozott a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével, illetve a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben a II. kerületi jegyző, amikor a panaszos értesítése nélkül tartott helyszíni szemlét.
3.-4.-5.-10. Azokkal a kifogásokkal kapcsolatban, melyek szerint a jegyzői határozatra írt észrevételei közül panaszos csak egyre kapott érdemi választ, az önkormányzatnak az a véleménye, hogy az ügyfél különböző időpontokban küldött bejelentései tájékoztató adatokat közölnek, amelyekre érdemi választ nem szükséges küldeni.
Az Áe. 2. § (1), (4) és (6) bekezdései meghatározzák azokat az alapelveket, amelyek a közigazgatási szervek eljárása során irányadóak. Ezen elvek között szerepel az ügyféllel való együttműködési kötelezettség, valamint az ügyfél jogairól és kötelezettségeiről való tájékoztatása. A jegyző hallgatásával nem felelt meg az említett alapelvek támasztotta követelményeknek.
A jegyző hatékony és humánus ügyintézést gátló, elzárkózó magatartása sérti panaszosnak az Alkotmány 2. § (1) bekezdésébe foglalt jogállamiságból levezethető jogbiztonság részét képező tisztességes eljáráshoz való jogát.
6.-7. A rendelkezésemre álló adatok alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat ügyintézője a két érintett fél részvételével helyszíni szemlét tartott a teljesítésre kitűzött határidő lejárta után. A felek által is aláírt jegyzőkönyv tanúsága szerint a panaszos a határozatban foglaltaknak csak részben tett eleget. Műszaki megoldásként felmerült, hogy panaszos által épített vezetékre az ikerszomszédja is rácsatlakozhat, ha vállalja a költségek felét. A panaszos ígéretet tett, hogy három napon belül megadja árajánlatát. Egyeztetésük vélhetően nem vezetett eredményre, mert panaszos következő levelében kifogásolta, hogy engedélye nélkül rákötött szomszédja az ő költségén kialakított vezetéken keresztül a közműre.
Az ügyintéző - ikerházról lévén szó – az egyetemleges kötelezéssel fokozottabban látta biztosítottnak a határozat végrehajtását, mivel a tulajdonostársak együttműködése nélkül a szennyvíz törzshálózatra történő bekötése nehezen megvalósítható.
Amennyiben panaszosnak a közműre történő rácsatlakozás kapcsán kárigénye merült fel, – szomszédjával történő megegyezés hiányában – azt bírósági úton érvényesítheti.
8. A panaszosnak a kiszabandó bírsággal összefüggő feltételezése – a kapott tájékoztatás szerint - minden alapot nélkülöz.
9. A határidő módosításával összefüggő kifogással kapcsolatban megállapítottam, hogy az egyetemlegesen kötelezett másik fél is elkezdte a munkálatokat, a terveket már korábban benyújtotta, tehát a végrehajtásra irányuló intézkedéseket megkezdte. Mindezek alapján vélelmezhető volt, hogy a határidő módosítással az ügy megoldódik.
11. Panaszos e pontban megjelölt kifogásai – vizsgálatom alapján – feltételezéseken alapulnak. A jegyző válaszlevelének tanúsága szerint erre vonatkozó közlést sem írásban, sem hangfelvétel útján nem rögzítettek, erre vonatkozó utalás az iratanyagban nem lelhető fel.
12. A kapott tájékoztatás szerint a fent említett helyszíni szemléről készült jegyzőkönyvet a panaszos aláírta, észrevételt nem tett, a kifogások jegyzőkönyvbe való rögzítését nem kérte.
13. Az ikerszomszéd tulajdonának közműre csatlakozását jogában áll teljesen külön vezetéken megoldani, ehhez a panaszos hozzájárulását nem kell kérnie.
A Fővárosi Csatornázási Művek Rt. eljárásával összefüggésben
1. Az FCSM Rt. tervezéssel foglalkozó részlege szolgáltatásszerűen, lakossági megkeresésre csatorna nyomvonal rajzot készít. Az építési, illetve használatbavételi hozzájárulást a cég egy másik részlege hivatott kiadni. A hozzájárulásnak semmiféle hatósági jellege nincs, e jogkört csatornabekötés esetében a kerületi önkormányzat építésügyi részlege gyakorolja.
2. A szolgáltató a hozzájárulás megadása tárgyában mindkét tulajdonostárssal azonos módon járt el a szennyvízhálózatra vonatkozó tervek vizsgálatánál. A társaság a hatósági határozatban foglaltakra figyelemmel levélben értesítette a tulajdonostársakat, hogy az egészségre veszélyes állapotra tekintettel minden olyan műszaki megoldást elfogad, mely eleget tesz a Műszaki Iroda határozatában foglaltaknak.
3. A sérelmezett eljárás nem volt jogszerűtlen, mivel az osztatlan közös tulajdonú ingatlanhoz egy bekötővezeték épült, a telken belüli rácsatlakozás pedig a tulajdonostársak megállapodásának függvénye.  A megállapodás hiányában kialakult helyzetre tekintettel a külön- külön bekötővezetékkel való kivitelezési mód is elfogadható lett volna.
4. A közcsatornára történő bekötés lehetőségét a szolgáltató – különös tekintettel az önkormányzat kötelező határozatára – csak műszaki szempontból vizsgálta. A cég nem rendelkezik hatáskörrel a tulajdonostársak közötti elszámolási vita eldöntésére.
5. Mivel az ingatlan szennyvízelvezető hálózatba való bekötése közegészségügyi okból, hatósági kötelezéssel történt, így a szolgáltató műszaki csoportjának vizsgálata, valamint a közterületen elhelyezett tisztítóaknára vonatkozó önkormányzati használati megállapodás bemutatása után adta ki panaszos számára a használatbavételi hozzájárulást, melyhez a társtulajdonosi hozzájárulás – panaszos állításával szemben - nem volt szükséges.
6. A szolgáltató a társtulajdonos aláírását a szolgáltatói szerződés megkötéséhez kérte. A tulajdonosok megegyezésének hiányában külön-külön került sor a szolgáltatói szerződések megkötésére.
7. A Csatornázási Művek tájékoztatása szerint 1999. december 2.-án kelt levelükben „szó sem volt” arról, hogy az önkormányzat hagyta jóvá a megfelelő tervet. A tévesen értelmezett szövegrész a következő volt: „Többféle tervvariációt készítettünk tulajdonostársa részére. Társaságunk számára minden megoldás elfogadható, melyet a bekötést elrendelő hatóság elfogad. Megegyezésük hiányában, tekintettel a rendkívüli helyzetre, a külön-külön bekötővezetékkel való kivitelezési módot is elfogadjuk.”
8. A rendelkezésre álló információk alapján a társaság a jogszabályoknak megfelelően – mindkét ügyféllel azonos módon – járt el.
Vizsgálatom során megállapítottam, hogy az ügyben eljárt II. kerületi Önkormányzat Polgámesteri Hivatalának Jegyzője megsértette az idézett jogszabályok előírásait és visszásságot okozott a panaszos általam vizsgált alkotmányos jogaival összefüggésben.
Tekintettel azonban arra, hogy a jogsértés az időmúlás következtében a jog eszközeivel már nem orvosolható, a konkrét ügyben ajánlást nem teszek. Azonban a feltárt visszásságok jövőbeni elkerülése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdésére hivatkozva nyomatékosan felhívom Budapest II. kerületi Önkormányzat Jegyzőjének a figyelmét arra, hogy fokozottan gondoskodjon hivatalában a jogszabályokban rögzített eljárási jogszabályok és a bennük testet öltő garanciák maradéktalan betartásáról.
A Fővárosi Csatornázási Művek eljárása azonban a jogszabályoknak megfelelő volt, nem okozott az alkotmányos jogokkal kapcsolatban visszásságot, erre tekintettel a vizsgálatot lezárom.  

Budapest, 2003. március 5.

Lenkovics Barnabás sk.