OBH 161/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása:
	Az 1980 óta Lengyelországban élő magyar állampolgárságú hölgy azért kért segítséget, mert a Magyarországon szerzett szolgálati idő alapján az itt megállapított nyugdíjára a lakóhelye szerint illetékes lengyel adóhatóság személyi jövedelemadót rótt ki. Mivel Magyarországon nettó nyugdíj megállapítás van, így kettős adóztatás történik. A lengyel adóhatóság az államközi egyezmény 19. §-ára hivatkozással kötelezte adófizetésre. A panaszos a Magyar Köztársaság Elnökéhez fordult, az egyezmény felülvizsgálatát kérte. Az Elnöki Hivatal a kérelmet az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatósághoz továbbította, ahonnan azt közölték, hogy nem tartozik hatáskörükbe az államközi megállapodás felülvizsgálata. Javasolták, hogy forduljon kérelmével a Pénzügyminisztériumhoz, azonban érdemi választ onnan nem kapott.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Jogegyenlőség megvalósulását célzó alkotmányos alapelvek [Alkotmány 70/A. § (3) bek.]
•	Szociális biztonság (Alkotmány 70/E. §)

Alkalmazott jogszabályok:
•	A Magyar Köztársaság és a Lengyel Köztársaság között a kettős adóztatás elkerülésére és az adóztatás kijátszásának megakadályozására a jövedelem- és a vagyonadók területén Budapesten, 1992. szeptember 23-án aláírt Egyezmény Kihirdetéséről szóló 1996. évi XCV. törvény
•	A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény (T.)

Megállapított tényállás:
	A panasz alapján a jogegyenlőség megvalósulását célzó alapelv, valamint a szociális biztonság sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam. A vizsgálat során megkerestem az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságot, a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságot, valamint a Pénzügyminisztériumot.
	Megállapítottam, hogy a panaszos részére a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság 1998. május 4-én kelt 37-938/97/29. számú határozattal 1996. március 2-től visszamenőleges hatállyal öregségi teljes nyugdíjat állapított meg. A Lengyelországban lakó panaszost a lengyel adóhivatal a jelenleg hatályos egyezmény alapján jogszerűen kötelezte adófizetésre a Magyarországról átutalt nyugdíja után.
Mivel a Magyar Köztársaság és a Lengyel Köztársaság között a kettős adóztatás elkerülésére és az adóztatás kijátszásának megakadályozására a jövedelem- és a vagyonadók területén Budapest, 1992. szeptember 23-án aláírt Egyezmény Kihirdetéséről szóló 1996. évi XCV. törvény főszabályként úgy rendelkezik, hogy a nyugdíjak és más hasonló térítések csak abban az országban adóztathatók, ahol a nyugdíjra jogosult személy rezidens. Ennek alapján lehet (bár nem kötelező) adóztatni azoknak a magyar állampolgároknak a Magyarországról származó nyugdíjjövedelmét, akik időközben lettek belföldi illetőségűek Lengyelországban. A fenti gyakorlat általában elfogadható azokban az országokban (OECD országok), ahol a nyugdíjak bruttó kifizetésűek. Magyarország esetében azonban a nyugdíjak nettó kifizetésűek, így a Lengyelországban élő kb. 50 magyar nyugdíjas, akik nyugdíjukat Magyarországról átutalva kapják, hátrányos helyzetbe kerülnek. A két országban érvényben lévő eltérő jogszabályi háttér következtében kialakult, a nyugdíjasokat érintő sajátos helyzet az egyezmény módosítását indokolta. Az egyezmény módosítására irányuló (több éve folyó) tárgyalások eredményeképpen 2000. július 27-én Varsóban aláírt jegyzőkönyv szerint lehetővé válik, hogy az egyik szerződő államban állandó lakóhellyel rendelkező személy részére a kötelező nyugdíjrendszer által folyósított ellátásokat csak a folyósító állam adóztathatja. Így az új rendelkezés hatálybalépését követően a Lengyelországba Magyarországról átutalt "nettó" nyugdíjak nem tartoznak a lengyel adójogszabályok alá, azok csak Magyarországon adóztathatók.
Jelenleg az egyezmény-módosítás előkészítése folyik, és ezzel párhuzamosan annak vizsgálata, hogy milyen módon kártalaníthatók az érintett nyugdíjasok.
	A vizsgálat eredményeképpen megállapítottam, hogy az alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot okoz az, hogy az 1996. évi XCV. törvény alapján adózásra kötelezik a Lengyelországban lakó nyugdíjasokat a Magyarországon nettó módon (adóval csökkentett) megállapított és átutalt nyugdíjuk után.
Tekintettel azonban arra, hogy az alkotmányos visszásság megszüntetését célzó törvénymódosítás előkészítés alatt van, és várhatóan 2001. évben megtörténik, ajánlást nem teszek, a vizsgálatot 2001. november 30-ig felfüggesztem.

Budapest, 2001. január 30.

Gönczöl Katalin