OBH 137/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Gál Attila

Az eljárás megindulása
	A  PAUKER  Kft  ügyvezető igazgatójának meghatalmazott jogi képviselője azért fordult az Országgyűlési Biztoshoz, mert az 1999.november 10-én, a BRFK. IV.kerületi Rendőrkapitányságánál tett büntető feljelentését nem a büntető eljárásról szóló 1973.évi I.törvény (Be.) rendelkezései  szerint, határozat meghozatalával intézték el, hanem  1999.december 7-én kelt „levélben” közölték:   „vagyon elleni bűncselekmény nem megállapítható, ezért nincs mód a  nyomozás elrendelésére, az eljárást megszüntettük”.  Ezzel megsértették a Be.116. § (1) bekezdésének, a 126. § (1) bekezdésének, valamint a 148. § (1) bekezdésének rendelkezéseit, megfosztva így a feljelentőt az Alkotmány 54. § (5) bekezdésében és 64. §.-ban biztosított alkotmányos jogok gyakorlásától.
	A beadvány alapján felmerült a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság, a tisztességes eljárás, továbbá a jogorvoslathoz való jog  sérelmének gyanúja. Ezért vizsgálatot rendeltem el, melynek során a Budapesti Rendőrfőkapitányt vizsgálat lefolytatására kértem fel. 

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye, a tisztességes eljáráshoz való jog.
•	Az  Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított  jogorvoslati jog.

Az alkalmazott jogszabályok

•	A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény (Be.)
7. § A hatóságok határozatai és intézkedései ellen, illetőleg az intézkedések elmulasztása miatt - ha e törvény kivételt nem tesz - jogorvoslatnak van helye.
116. § (1) A határozat bevezető és rendelkező részből, indokolásból és keltezésből áll. A jegyzőkönyvbe foglalt határozatnak nincs bevezető része és keltezése, e törvényben meghatározott esetekben a határozat indokolását mellőzni kell, illetve mellőzni lehet.
126. § (1) A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye. Ezt a határidőt a nyomozó hatóság vezetője indokolt esetben tizenöt nappal, ha pedig vizsgálatot kell tartani, további harminc nappal meghosszabbíthatja.
127. § (1) A nyomozást határozattal meg kell tagadni, ha a feljelentésből vagy a feljelentés kiegészítése során szerzett adatokból megállapítható, hogy
a) a feljelentett cselekmény nem bűncselekmény, vagy a bűncselekmény alapos gyanúja hiányzik;	
129. § (1)  A nyomozást megtagadó határozatot közölni kell a sértettel, továbbá azzal, aki feljelentést tett, vagy magánindítványt terjesztett elő.
130. § (1) Nyomozásnak - a halaszthatatlan nyomozási cselekmények kivételével - a nyomozó hatóság vagy az ügyész határozata alapján van helye. A határozatnak csak rendelkező része és keltezése van.
131. § (1) A nyomozás során a valóságnak megfelelő tényállás felderítése érdekében haladéktalanul  meg kell tenni minden törvényes és célszerű intézkedést.
139. § (1) A nyomozást határozattal meg kell szüntetni, ha
a) a cselekmény nem bűncselekmény, vagy azt nem a gyanúsított követte el;
b) a nyomozás adatai alapján nem állapítható meg bűncselekmény elkövetése, az elkövető kiléte, illetőleg az, hogy a bűncselekményt a gyanúsított követte el, és az eljárás folytatásától sem várható eredmény; 
140. § (2) A nyomozást megszüntető határozatot közölni kell a sértettel, a feljelentővel és azzal, aki magánindítványt terjesztett elő. Ha a határozatot a nyomozó hatóság hozta, azt az ügyésznek is megküldi.
148. § (1) Akinek a hatóság határozata, intézkedése vagy intézkedésének elmulasztása a jogait vagy érdekeit sérti, emiatt panasszal élhet.
(4) A panaszt a határozat közlésétől, illetőleg az intézkedésnek vagy az intézkedés elmulasztásának a panaszra jogosult tudomásra jutásától számított nyolc napon belül lehet a hatóságnál megtenni.

A vizsgálat megállapításai

1.) 	A   Budapesti   Rendőrfőkapitány  megkeresésem  alapján   vizsgálatot rendelt el,  melynek  eredményéről  111- 42/2000.P. szám alatt a következőkről tájékoztatott:
A BRFK IV.kerületi Rendőrkapitánysága a PAUKER Kft. feljelentését általános eljárás keretében vizsgálta. Ennek során a MATÁV Rt-től kért szakvéleményt. A MATÁV Rt. megállapította, hogy a telefonvonalakra rácsatlakozás nem történt.  A Rendőrkapitányság vizsgálatot végző előadója állásfoglalást kért a Budapesti IV. és XV. Kerületi Ügyészségtől, majd határozat meghozatala nélkül  „megszüntette”  az eljárást  és az általános eljárás szabályait véve figyelembe törvényes határidőn belül erről a feljelentőt értesítette.
A PAUKER Kft jogi képviselője ezt követően a Belügyminisztériumhoz panaszt nyújtott be, ahonnan kivizsgálásra a panaszt a Budapesti Rendőrkapitányságra tették át.
A panasz kivizsgálása során a Budapesti Rendőrfőkapitányság megállapította, hogy a nyomozást végző rendőrkapitányság nem járt el körültekintően, mert a Be. 127. § (1) és a  139. § (1) bekezdéseit mellőzve,  nem határozattal tagadták vagy szüntették meg az eljárást. Így a sértett jogorvoslattal nem élhetett. Erről a Főkapitányság  a Kft. Jogi képviselőjét és a Kft. Ügyvezető igazgatóját  2000.február 14. napján  értesítette.
	A Budapesti Rendőrfőkapitány tájékoztatott arról is, hogy a Belügyminisztériumhoz benyújtott panasszal egyidőben a jogi képviselő a Budapesti IV. és XV. Kerületi Ügyészségre  panaszt nyújtott be. Az ügyészség a panaszt elbírálva 2000.január 14-én B.IV.13/2000 - I számú határozatával nyomozást rendelt el, melynek lefolytatásával a BRFK IV. kerületi Rendőrkapitányságát bízta meg. 
Budapesti Rendőrfőkapitány arra utalással, hogy az ügyészség határozatával a panaszos sérelmét orvosolták, arról is tájékozatott, hogy további intézkedést nem tettek.

2.) 	A megkeresett Budapesti Rendőrfőkapitány tájékoztatását azzal fogadtam el, hogy az ügyben megállapítható alkotmányos emberi jogokkal összefüggő visszásságokra figyelemmel,  főkapitányi intézkedésre látok indokot.
	A vizsgált ügyben a következő alkotmányos emberi jogokkal összefüggő visszásságokat állapítottam meg:
	A BRFK IV.kerületi Rendőrkapitánysága az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált a jogállamiságból eredő jogbiztonság elvével, valamint az ennek részét képező tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joggal összefüggésben súlyos visszásságot okozott azzal, hogy a PAUKER Kft ügyvezető igazgatója által, ismeretlen tettes ellen károkozás miatt 1999.november 10-én tett büntető feljelentését,  nem a Be. 126. § (1) bekezdés szerint intézte el. E törvényi rendelkezés szerint ugyanis  „A feljelentés beérkezésétől számított három napon belül a nyomozás megtagadásáról vagy elrendeléséről kell határozni. Ha a feljelentés alapján ebben nem lehet megnyugtatóan állást foglalni, tizenöt napon belül a feljelentés kiegészítésének van helye...” 
Ugyanezen alkotmányos elvekkel összefüggésben visszásságot okozott a rendőrhatóság azzal is, hogy nyomozás elrendelése és lefolytatása nélkül a nyomozást megszüntette és erről indokolt határozatot sem hozott.
A vonatkozó Be. rendelkezések szerint nyomozásnak - a halaszthatatlan nyomozási cselekmények kivételével - a nyomozó hatóság vagy az ügyész határozata alapján van helye (Be.130. § /1/ bekezdés)
Nyomozás megszüntetésének - a törvényben felsorolt esetekben - csak akkor lehet helye, ha azt megelőzően a nyomozó hatóság a Be. rendelkezéseinek megfelelően nyomozást folytatott le (Be.131. § - 135. §, 139. §.).
A jogbiztonság elvével és a tisztességes eljáráshoz való emberi joggal összefüggő visszásságot eredményezett az is, hogy a Budapesti IV. kerületi Rendőrkapitányság döntését nem a Be. 116. § (1) bekezdésében, valamint a Be. 139. § (1) bekezdésében előírt módon, indokolással ellátott határozattal hozta meg.
	A Rendőrkapitányság a feljelentőnek az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében rögzített jogorvoslathoz való jogát sértette azzal, hogy nem biztosította számára a Be.-ben előírt azt a panasz jogot hogy intézkedése ellen, illetve intézkedése elmulasztása miatt nyolc napon belül panasz megtételére jogosult (Be. 7. §, 148. § /1/ és /4/ bekezdései).

3.) 	A Budapesti Rendőrfőkapitány, figyelemmel arra, hogy időközben az alkotmányos emberi jogokkal kapcsolatos visszásságok, az ügyben az ügyész által  elrendelt nyomozás folytán megszűntek, „a panaszos sérelme orvoslást nyert”, további intézkedést nem tett.
A vizsgálat során megállapított alkotmányos emberi jogokkal összefüggő sérelem és visszásságok jelentősége  - különösen a  büntető feljelentést követő eljárás módjára és az ügynek a feljelentő jogorvoslati jogának kizárására, a megállapított alkotmányos emberi jogokkal összefüggő visszásságok jövőbeli megelőzése érdekében, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993.évi LIX.számú törvény (továbbiakban: Obtv.) 20. § (1) bekezdése alapján  ajánlom,
a Budapesti Rendőrfőkapitány rendelje el a felügyelete alá tartozó rendőrkapitányságok  büntető feljelentéssel foglalkozó állományának, a Be. feljelentések elintézésére vonatkozó rendelkezéseinek oktatását, továbbá rendeljen el vizsgálatot annak megállapítására, hogy a Budapesti Rendőrfőkapitányság alárendeltségében működő rendőrkapitányságokon  a Be. rendelkezéseinek megfelelően járnak-e el a büntető feljelentések elintézésekor (Be. 126. § - 130. §.).
	Kérem a Budapesti Rendőrfőkapitányt, hogy ajánlásaimmal kapcsolatos álláspontjáról, illetve intézkedéseiről az Obtv. 20. § (1) bekezdésében meghatározott harminc napon belül tájékoztatni szíveskedjék.

Budapest, 2000. október 24.

Gönczöl Katalin