OBH 126/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos azért fordult beadvánnyal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal az 1999. szeptember 26-án Sződ községben lezajlott népszavazást utólag semmisnek nyilvánította.
A vizsgálat az Alkotmányban deklarált önkormányzáshoz, jogorvoslathoz való jog és a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményének megsértése gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás
	Sződ Község Önkormányzatának a helyi népszavazásról és a népi kezdeményezésről szóló rendelete alapján 1999 márciusában aláírásgyűjtés kezdődött - a rendeletben rögzített adatok szerint - az alábbi kezdeményezéssel: Kérik-e, hogy Csörög településrész önálló község legyen? A gyűjtőíveket a szervező bizottság 1999. április 12-én az önkormányzatnak átadta. Pár nappal később a szervező bizottság a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalt tájékoztatta a kezdeményezésről, annak indokairól és kérte a hivatal szakmai segítségét. A helyi választási bizottság 1999. május 4-én határozattal arról döntött, hogy a gyűjtőívek nem felelnek meg a törvény előírásainak, ezért nem javasolják a népszavazás kiírását. A jogorvoslati tájékoztatás arról szólt, hogy a határozat kézhezvételét követő 3 napon belül kifogást lehet benyújtani a városi bírósághoz, amely május 6-án meg is történt. A bíróság 1999. május 18-án kelt válaszlevelében a szervező bizottság képviselőjét arról tájékoztatta, hogy a helyi választási bizottság határozata ellen a kifogást a területi választási bizottsághoz kell felterjeszteni. A helyi bíróság hatásköre a helyi választási iroda vezetőjének a népszavazás kezdeményezés aláírásgyűjtő íveinek hitelesítésével kapcsolatos döntés ellen benyújtott kifogás elbírálására terjed ki. A panaszos által mellékelt határozatból a bíróság megállapította, hogy az nem az aláírásgyűjtő-ívek hitelesítésével volt kapcsolatos. A határozat tartalma szerint a helyi  választási bizottság határozata nem hitelesítéssel, hanem az aláírások ellenőrzésével volt kapcsolatos. A fentiek alapján nem a helyi bíróság, hanem a területi választási bizottság jogosult a kifogást elbírálni. A következő dokumentum 1999. május 20-án született a Csörögi Cigány Kisebbségi Önkormányzat (a továbbiakban: CKÖ) rendkívüli ülésén, ahol a következő határozatot hozták: A Csörögi CKÖ támogatja a csörögi lakosság kezdeményezését a településrész önálló községgé alakításához szükséges népszavazás megtartásáról. Kérik Sződ Község polgármesterét, hogy döntésüket terjessze a testület elé. Egyben felhatalmazták a CKÖ elnökét, hogy segítse az előkészítő bizottság munkáját.
	A Pest Megyei Területi Választási Bizottság 1999. július 11-én ülésezett és a kifogást érdemi vizsgálat nélkül elutasította. A bírósági jogorvoslati lehetőségről a képviselőt tájékoztatták. Az indokolás tartalma szerint a kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb a döntés meghozatalától számított 3 napon belül megérkezzen és tartalmazza a bizonyítékok megjelölését. E határidő elmulasztása jogvesztő. Mivel az 1999. április 27-én (helyi választási bizottság döntése) hozott határozat elleni kifogás 1999. június 9-én - a fenti jogvesztő határidőt követően - érkezett meg a Pest Megyei Kerületi Választási Bizottsághoz, ezért a bizottság a rendelkező részben foglaltak szerint határozott.
Az előkészítő bizottság képviselője 1999. június 14-én felvázolva az összes előzményt a Pest Megyei Bírósághoz fordult, másnap pedig az Országos Választási Bizottsághoz.
A Pest Megyei Bíróság 1999. június 16-án végzést hozott és a kifogást érdemi vizsgálat nélkül elutasította. Az indokolásban kifejtette, hogy a kifogás a jogvesztő 3 napos határidőn túl érkezett meg a területi választási bizottsághoz és kimondta, hogy a benyújtott kifogás érdemi vizsgálatra alkalmatlan.
	Sződ Község Önkormányzat Képviselő-testülete 1999. június 16-án a következő határozatot hozta: Sződ Község Önkormányzat Képviselő-testülete Csörög településrész önálló községgé alakítására a helyi népszavazást 1999. szeptember 26-ára kiírja.
Az Országos Választási Iroda helyettes vezetője 1999. július 19-én az ügyben több dokumentumot készített:
1. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét felhívta Sződ Község Önkormányzatának a helyi népszavazásról és helyi népi kezdeményezésről szóló rendeletének törvényességi felülvizsgálatára, mivel megállapította, hogy a helyi rendelet nincs összhangban a helyi népszavazásra vonatkozó hatályos törvény rendelkezésével. A hivatalvezetőt a helyi népszavazás törvényes lefolytatása érdekében soronkívüli vizsgálatra kérte, tekintettel arra, hogy a népszavazás 1999. szeptember 26-ára írták ki.
2. A helyi választási iroda vezetőjét tájékoztatta arról, hogy a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét törvényességi vizsgálatra kérte. Közölte azt is, hogy az aláírásgyüjtő-ív hitelesítésekor a helyi választási bizottság döntésének előkészítése és írásban foglalása során a választási eljárásról szóló törvény egyes rendelkezéseit figyelmen kívül hagyták. A népszavazást kezdeményező állampolgárok képviselője (panaszos) hibás és hiányos felvilágosítást kapott a jogorvoslati lehetőségről és késve kapta kézhez a határozatot, mindezek következtében jogorvoslathoz való joga sérült. Felhívta az iroda vezetőjét, hogy a jövőben nagyobb figyelmet fordítsanak a jogszabályok betartására. Kérte, hogy 1999. szeptember 26-ára biztosítsák a népszavazás törvényes lefolytatását.
3. A Pest Megyei Területi Választási Iroda vezetőjét is megkereste és közölte, hogy az önkormányzat rendelete nincs összhangban a törvény rendelkezéseivel. Felhívta továbbá az iroda vezetőjét, hogy szakmai felkészítéssel segítse a népszavazás törvényes lebonyolítását.
4. Az előkészítő bizottság képviselőjét az előző 3. pontban foglaltakról részletesen tájékoztatta.
	A szavazóköri jegyzőkönyv 1999. szeptember 26-án elkészült, és a helyi választási bizottság megállapította, hogy a népszavazás érvényes és eredményes. 
Sződ Község Önkormányzat Képviselő-testülete 1999.  október 20-án arról döntött, hogy az érvényes és eredményes helyi népszavazásra tekintettel kezdeményezi a csörögi településrész önálló községgé alakítását. A kezdeményezés időpontjaként 1999. április 12. napját állapította meg. Az önkormányzat a határozatot megküldte a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalnak. A határozat megérkezése után, 1999. október 27-én kelt levelében a Közigazgatási Hivatal vezetője az önkormányzattal az alábbiakat közölte: "Megállapítottam, hogy Sződ Község Önkormányzat Képviselő-testülete a helyi népszavazást a 64/1999. (VI. 16.) sz. határozatával törvénysértő módon írta ki. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (Ötv.) 47. § (1) bekezdése szerint: A helyi  népszavazást a polgármesternél kezdeményezheti a települési képviselők legalább egynegyede, a képviselő-testület bizottsága, a helyi társadalmi szervezet vezető testülete, az önkormányzati rendeletben meghatározott számú választópolgár, ami nem lehet kevesebb a választópolgárok tíz %-ánál és nem lehet több a választópolgárok huszonöt %-ánál.
Megállapítottam, hogy az előkészítő bizottság aláírásgyűjtő-íveit a helyi választási bizottság megsemmisítette, ezért a népszavazás kiírásához új kezdeményezésre lett volna szükség.
A Cigány Kisebbségi Önkormányzat 50/1999. (V. 20.) sz. határozata nem vehető figyelembe kezdeményezésként, mert a Cigány Kisebbségi Önkormányzat az Ötv. fent idézett rendelkezéseinek nem felel meg. A Csörögi Baráti Kör, mint helyi társadalmi szervezet vezető testülete sem kezdeményezte Sződ község polgármesterénél a népszavazás kiírását. Szintén nem kezdeményezte a népszavazást a polgármesternél sem a képviselők egynegyede, sem a képviselő-testület bizottsága. A törvényi feltételek hiánya miatt a helyi népszavazást nem lehetett volna kiírni, ezért kérem a T. Képviselő-testületet, hogy a 64/1999. (VI. 16.) sz. határozatát vonja vissza. Felhívom a T. Képviselő-testület figyelmét arra, hogy a sérelmezett határozat visszavonásával a helyi népszavazás kiírása, a megtett intézkedések, valamint a népszavazás semmisnek tekintendő, ezért nem vonatkozik rá az Ötv. 48. §-a, amely szerint ugyanabban a kérésben helyi népszavazást nem lehet kitűzni akkor sem, ha a helyi népszavazás eredménytelen volt. Felhívom a T. Képviselő-testület figyelmét arra is, hogy Sződ Község Önkormányzat jegyzője törvénysértést követett el akkor, amikor a sérelmezett határozat meghozatalakor az Ötv. 36. § (3) bekezdése értelmében nemcsak nem jelezte a Képviselő-testületnek a törvénysértést, hanem olyan javaslatot terjesztett elő, amely elfogadása esetén nyilvánvalóan törvénysértő döntéshez vezet."
	Az önkormányzat polgármesterétől arról kértem tájékoztatást, hogy az 1999. június 16-ai ülésről hozott határozatot mikor küldték meg a Pest Megyei Közigazgatási Hivatalnak és az elküldést vagy átvételt milyen módon tudják dokumentálni. A válasz szerint: 1999. június 29-én a közigazgatási hivatal egyik dolgozójának személyesen adták át a dokumentumot. Ez a dátum azért figyelemre méltó - írta a megbízott jegyző, mert a jegyzőnő terhessége sok betegállománnyal járt, s ebben az időben jelentősen elmaradtak a jegyzőkönyvek leadásával. Az 1999. június 29-i időpontot - mint a rendezés végső dátumát - kapták a közigazgatási hivataltól. A közigazgatási hivatal képviselője személyesen vette át az anyagot az önkormányzat épületében. Azt, hogy a közigazgatási hivatali dolgozó a megjelölt napon Sződ községben megjelent, a hivatali gépkocsi menetlevele bizonyíthatja.
A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét ugyancsak megkerestem annak tisztázására, hogy az 1999. június 16-ai testületi ülésen hozott határozat mikor jutott a hivatal tudomására és az ezzel kapcsolatos anyagot mikor iktatták. A közigazgatási hivatal vezetője közölte, hogy a testületi ülésről készült jegyzőkönyvet 1999. július 29-én (az előbb közölt időponthoz képest egy hónappal később) iktatták. A döntést a törvényességi ellenőrzés nem kifogásolhatta, mivel a határozatból nem derült ki, hogy a népszavazás elrendelése kinek a kezdeményezésére történt. A képviselő-testület 1999. november 20-án fogadta el azt a határozatot, amelyben kezdeményezte a csörögi településrész önálló községgé alakítását és megjelölte a kezdeményezés időpontját is. A helyi választási bizottság által törvénytelennek minősített aláírásgyűjtő-ívek alapján kezdeményezés hiányában nem volt törvényes lehetőség a helyi népszavazás kiírására, az arra feljogosítottak közül más viszont nem élt a kezdeményezés jogával. A hivatal ennek ismeretében 3 hónappal később vizsgálta meg a helyi népszavazási kezdeményezést és a döntések törvényességét. 1999 december végén a Csörögi Baráti Kör elnöke szóbeli bejelentést tett a hivatalban a népszavazás kezdeményezés törvényessége érdekében és kérte a hivatal álláspontjának felülvizsgálatát. Az ismételt vizsgálat azt állapította meg, hogy a korábbi törvényességi észrevételben foglaltakat fenn kell tartani és erre tekintettel a hivatal ismételten kérte a testületi döntés visszavonását 2000. március 31-i határidővel.
A megkeresést követően az önkormányzat 2000. április 12-én újabb határozatot hozott és kimondta, hogy az 1999. november 24-ei határozatát a csörögi népszavazással kapcsolatban továbbra is fenntartja, azaz a 64/1999.  és a 14/1999. sz. határozatait nem vonja vissza.
	Az eddigi adatok ismeretében - figyelemmel az Országos Választási Iroda által készített négy intézkedésre - az Országos Választási Iroda tájékoztatását és segítségét kértem annak kiderítése érdekében, hogy a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének címzett OVI levelet mikor postázták, illetve rendelkezik-e a Választási Iroda olyan dokumentummal, ami a levél átvételét igazolja. Ebben a levélben az OVI helyettes vezető ugyanis - mint fentebb részleteztem - felhívta a közigazgatási hivatal vezetőjének a figyelmét arra a tényre, hogy a sződi önkormányzat helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló rendelete törvénysértő és kérte a soronkívüli törvényességi vizsgálatot, tekintettel a kiírt népszavazásra. Véleményét kértem annak a megítélésében is, hogy a vonatkozó jogszabályoknak nem megfelelően kiírt, de megtartott, érvényes és eredményes népszavazás érvényesnek és hatályosnak tekinthető-e, ha a törvényességi felügyeletet ellátó közigazgatási hivatal késedelmesen törvényességi észrevételt tett a népszavazást elrendelő önkormányzati határozat ellen, azonban a kitűzött határidő eredménytelen eltelte után, 30 napon belül nem fordult bírósághoz.
	Az Országos Választási Iroda a következőkről tájékoztatott:
1. Az önkormányzat rendelete nincs összhangban az irányadó törvénnyel. Ez kimutatható az aláírásgyűjtő-ív tartalmára vonatkozóan, mivel az önkormányzati rendelet szerint a személyazonosító helyett a személyi igazolvány számát kell feltüntetni.
2. A helyi választási iroda vezetője hitelesítette a törvény előírásainak nem megfelelő aláírásgyűjtő-ívet.
3. A helyi választási bizottság 1999. április 27-én hozott döntést, de a határozatot csak megkésve, 1999. május 4-én foglalta írásba. A határozat több ponton hibás. Tévesen jelölte meg a jogorvoslati fórumot. Nem jelölte meg a kifogás benyújtásának helyét. Tévesen jelölte meg a kifogás benyújtására nyitvaálló határidőt, amikor azt "a kézhezvételtől számított 3 nap"-ban rögzítette, holott a törvény előírja, hogy a kifogásnak három napon belül kell megérkeznie a választási szervhez.
4. A helyi választási bizottság határozata tartalmilag is hibás. Jogbizonytalanságot okoz és csorbítja a választópolgárok helyi önkormányzáshoz való jogát a helyi választási bizottságnak az a döntése, amellyel a már véglegesen lezárult aláírásgyűjtési folyamat szabálytalanságára hivatkozva nem hitelesíti az aláírásokat. Ha a helyi választási iroda vezetője formailag hibás aláírásgyűjtő-ívet hitelesített és ez ellen a törvényes határidőn belül nem éltek kifogással, az aláírások ellenőrzését a hitelesített aláírásgyűjtő-ív adattartama szerint kell lefolytatni. Annak érdekében, hogy a népszavazást kezdeményezők ne szenvedjenek hátrányt hibás intézkedések következtében, a már korábban ismertetett dokumentumokat megküldték az érintetteknek. A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjének a levelet normál postai küldeményként adták fel, így átvételi igazolással nem rendelkeznek. Az iratokból megállapították, hogy a postázásra 1999. július 21-én került sor. A népszavazás eredménye ellen a választási eljárásról szóló törvény rendelkezése szerint a választási bizottság döntésének meghozatalát követő napon lehet kifogást benyújtani. Amennyiben a fenti határidőn belül kifogás nem érkezik, úgy a népszavazás eredménye jogerőssé válik, azt a képviselő-testület a kitűzést elrendelő határozata visszavonásával semmissé nem teheti.
A panaszos az eljárás során arról tájékoztatott, hogy 1999. december 30-án Sződ Község Önkormányzata az Alkotmánybíróságra benyújtott indítványában - a 127/1999. (XI. 24.) számú képviselő-testületi határozat alapján -  azt kérte, hogy állapítsa meg az önkormányzati törvény 47. § (1) bekezdés és 99. § (1) bekezdés alkotmányellenességét és azokat semmisítse  meg.
(47. § (1) A helyi népszavazást a polgármesternél kezdeményezheti:
a) a települési képviselők legalább egynegyede,
b) a képviselő-testület bizottsága,
c) a helyi társadalmi szervezet vezető testülete,
d) az önkormányzati rendeletben meghatározott számú választópolgár, ami nem lehet kevesebb a választópolgárok tíz százalékánál, és nem lehet több a választópolgárok huszonöt százalékánál.
99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.)
	A vizsgálat lezárása előtt a panaszos megküldte a közigazgatási hivatal 2000. július 13-án kelt levelét, amely azt tükrözi, hogy a  közigazgatási hivatal korábbi álláspontját megváltoztatva valóban folytatni kívánná a területszervezési eljárást. A közigazgatási hivatal egyebek között olyan intézkedéseket kér számon - például a megosztás költségeinek viselésével kapcsolatos megállapodást - amelyekre feltehetőleg éppen azért nem került sor, mert a felek az ügy előkészítése helyett a közigazgatási hivatallal vitáztak. A közigazgatási hivatal tévesen hivatkozott a területszervezési eljárásról szóló törvényre, mivel a törvény 1999. május 8-án lépett hatályba. A törvény 22.  § (1) bekezdése szerint a törvény rendelkezéseit a hatályba lépését követően induló kezdeményezés esetén kell alkalmazni. A konkrét esetben a kezdeményezés időpontjának 1999. április 12-ét, azt a napot kell tekinteni, amikor az  aláírásgyüjtő-íveket a polgármesternek átadták. A területszervezési eljárásról szóló törvény az adott ügyben nem alkalmazható, mert a kezdeményezés  a törvény hatályba lépése előtt történt.

Az ügy jogszabályi háttere
 
1997. évi C. törvény a választási eljárásról
3. § A választási eljárás szabályainak alkalmazása során a választásban érintett résztvevőknek érvényre kell juttatniuk az alábbi alapelveket:
d) jóhiszemű és rendeltetésszerű joggyakorlás,
77. § (1) A választási törvények megsértésére hivatkozva a jelölt, a jelölő szervezet és az érintett választópolgár, illetőleg jogi személy panaszt nyújthat be.
(2) A választási bizottság panaszt elbíráló és egyéb döntése ellen kifogást lehet benyújtani.
(3) A panaszt és a szavazatszámláló bizottság döntése elleni kifogást az annak elbírálására jogosult választási bizottsághoz kell benyújtani. Az egyéb kifogást a sérelmezett döntést hozó választási bizottsághoz kell benyújtani, amely azt az iratokkal együtt legkésőbb a beérkezését követő napon felterjeszti az elbírálására jogosult választási bizottsághoz, illetőleg bírósághoz.
78. § (1) A panaszt és a kifogást (a továbbiakban együtt: kifogás) úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb a sérelmezett tevékenységtől, illetőleg döntés meghozatalától számított három napon belül megérkezzen. A kifogást elbíráló választási bizottság, illetve bíróság a benyújtott kifogásról a beérkezésétől számított három napon belül dönt.

A választási bizottság eredményt megállapító döntése elleni jogorvoslat 
84. § A szavazatszámláló bizottság szavazóköri eredményt megállapító döntése [73. § (1) bek.] ellen csak a választási bizottságnak a választási eredményt megállapító döntése elleni kifogással együtt van helye.
85. § (1) A választási bizottságnak a választási eredményt megállapító döntése [73. § (2) bek.] ellen
a) a szavazatszámláló bizottság szavazóköri eredményt megállapító döntésének törvénysértő voltára, vagy
b) a szavazóköri eredmények összesítésére és a választási eredmény megállapítására vonatkozó szabályok megsértésére
hivatkozással lehet kifogást benyújtani úgy, hogy az legkésőbb a választási bizottság döntését követő napon a sérelmezett döntést hozó választási bizottsághoz megérkezzen.

(2) A kifogás elbírálására jogosult választási bizottság a kifogásról legkésőbb a beérkezését követő napon dönt. A választási bizottság döntése elleni kifogást úgy kell benyújtani, hogy az legkésőbb a választási bizottság döntését követő napon a sérelmezett döntést hozó választási bizottsághoz megérkezzen. A bíróság a kifogásról legkésőbb a beérkezését követő napon dönt.
118. § (1) A 130. § (1) bekezdése szerinti jogorvoslati határidő eredménytelen elteltét követő napon, jogorvoslat esetén az Alkotmánybíróság hitelesítő határozatot helybenhagyó döntésének a Magyar Közlönyben való közzététele napján az Országos Választási Iroda vezetője hitelesítési záradékkal látja el az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát. Az aláírásgyűjtést a hitelesítési záradékkal ellátott aláírásgyűjtő ív másolatával lehet megkezdeni.
(2) Az aláírásgyűjtésre a 46. § (2) és (4) bekezdése, a 48. §, az 50. § (1) bekezdésének c) pontja és (2) bekezdése, valamint az 54. §, az 59. § és a 60. § rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel megfelelően alkalmazni kell.
(3) Valamennyi aláírásgyűjtő ívet a népszavazásra javasolt kérdéssel kell kezdeni. Az aláírásoknak a kérdéssel azonos oldalon kell szerepelniük.
(4) Az aláírásgyűjtő íveken a saját kezű aláírás mellett - az aláírás hitelességének ellenőrzése céljából - fel kell tüntetni a kezdeményező olvasható családi és utónevét, lakcímét, valamint személyi azonosítóját.
(5) Az aláírásgyűjtő ívet az aláírást gyűjtő polgár az aláírásával látja el.

A népszavazás kezdeményezése
133. § (1) Az aláírásgyűjtő ívek egy példányát az aláírásgyűjtés megkezdése előtt - hitelesítés céljából - be kell nyújtani a helyi választási iroda vezetőjéhez, megyei, fővárosi ügyben a területi választási iroda vezetőjéhez.
(2) A helyi, illetőleg a területi választási iroda vezetője a jogszabályi feltételeknek megfelelő aláírásgyűjtő ívet a benyújtásától számított 15 napon belül hitelesíti. Meg kell tagadni az aláírásgyűjtő ív hitelesítését, ha
a) a kérdés nem tartozik a képviselő-testület, illetőleg a közgyűlés hatáskörébe;
b) a kérdésben nem lehet helyi népszavazást tartani;
c) ugyanabban a kérdésben egy éven belül népszavazást tartottak;
d) az aláírásgyűjtő ív nem felel meg a 118. §-ban foglalt követelményeknek.
(3) A helyi, illetőleg a területi választási iroda vezetőjének az aláírásgyűjtő ív hitelesítésével kapcsolatos döntését a helyben szokásos módon közzé kell tenni.
(4) A jogorvoslati határidő eredménytelen elteltét követő napon, jogorvoslat esetén a bíróság hitelesítő határozatot helybenhagyó döntése kézbesítésének napján a helyi, illetőleg a területi választási iroda vezetője hitelesítési záradékkal látja el az aláírásgyűjtő ív mintapéldányát. Az aláírásgyűjtést a hitelesítési záradékkal ellátott aláírásgyűjtő ív másolatával lehet megkezdeni.
134. § (1) A népszavazás kitűzésére irányuló állampolgári kezdeményezést az aláírásgyűjtő ív hitelesítését követő egy hónapon belül egyszer lehet benyújtani a polgármesterhez, illetőleg a közgyűlés elnökéhez (e fejezetben együtt: polgármester). A pótlólag benyújtott, a kezdeményezést kiegészítő aláírások érvénytelenek.
(2) A határidő elmulasztása esetén a helyi, illetőleg a területi választási bizottság az aláírásokat nem ellenőrzi.
135. § Az aláírások ellenőrzéséről a helyi, illetőleg a területi választási bizottság gondoskodik.
137. § (1) A helyi, illetőleg a területi választási bizottság elnöke az aláírások ellenőrzésének eredményéről haladéktalanul tájékoztatja a polgármestert.
(2) Az aláírásgyűjtő íveket az aláírások ellenőrzését, illetve a jogorvoslati eljárás befejezését követő 30 nap elteltével meg kell semmisíteni.

Jogorvoslat
146. § (1) A helyi, illetőleg a területi választási iroda vezetőjének a népszavazás-kezdeményezés aláírásgyűjtő íveinek hitelesítésével kapcsolatos döntése ellen a közzétételtől számított tizenöt napon belül a helyi bírósághoz (Budapesten a Pesti Központi Kerületi Bírósághoz), illetőleg a megyei bírósághoz lehet kifogást benyújtani.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról  
47. § (1) A helyi népszavazást a polgármesternél kezdeményezheti:
a) a települési képviselők legalább egynegyede,
b) a képviselő-testület bizottsága,
c) a helyi társadalmi szervezet vezető testülete,
d) az önkormányzati rendeletben meghatározott számú választópolgár, ami nem lehet kevesebb a választópolgárok tíz százalékánál, és nem lehet több a választópolgárok huszonöt százalékánál.

1999. május 7-ig hatályos szöveg: 
52. § (1) A helyi választópolgárok kezdeményezésére új község alakítható az olyan elkülönült, legalább háromszáz lakosú lakott településrészből, amely feltételei alapján képes az önkormányzati jogok gyakorlására, a 8. § (4) bekezdésében meghatározott feladatok teljesítésére a szolgáltatások színvonalának csökkenése nélkül. Új község alakításának feltétele, hogy a működés pénzügyi feltételei mind a megmaradó, mind az új község esetében pótlólagos támogatás nélkül rendelkezésre álljanak.

1999. május 8-tól hatályos  szöveg: 
52. § (1) A helyi választópolgárok kezdeményezésére új község alakítható az olyan elkülönült, legalább háromszáz lakosú lakott településrészből, amely feltételei alapján képes az önkormányzati jogok gyakorlására, a 8. § (4) bekezdésében meghatározott feladatok teljesítésére a szolgáltatások színvonalának csökkenése nélkül.

99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.
(2) Ha a megadott határidőn belül intézkedés nem történt, a közigazgatási hivatal vezetője kezdeményezheti:
a) az Alkotmánybíróságnál a törvénysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatát és megsemmisítését;
b) a törvénysértő határozat bírósági felülvizsgálatát;
c) a képviselő-testület összehívását a törvénysértés megszüntetésére, a képviselő-testület tisztségviselője felelősségének megállapítását.
(3) A jogszabálysértés megszüntetésére a pert a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat, illetve a polgármester ellen a megadott határidő lejártától számított harminc napon belül lehet megindítani. A kereset benyújtásának a döntés végrehajtására halasztó hatálya nincs, de a végrehajtás felfüggesztését a bíróságtól lehet kérni. Ha a jogszabálysértő döntés végrehajtása a közérdek súlyos sérelmével vagy elháríthatatlan kárral járna, a végrehajtás felfüggesztését - az érintett egyidejű értesítésével - kérni kell a bíróságtól.

1999. évi XLI. törvény a területszervezési eljárásról 
1. § E törvényt kell alkalmazni az állam területi tagozódását érintő következő területszervezési ügyekben:
b) új község alakítása, településegyesítés megszüntetése,
3. § (3) Az Országgyűlés döntése az országgyűlési képviselők választását érintően a következő országgyűlési képviselői általános választás napján, az önkormányzati választást érintően a következő önkormányzati általános választás napján lép hatályba; erről az Országgyűlés szükség esetén a területszervezési döntéssel egyidejűleg határoz.

Önkormányzati hatásköri jegyzék
Általános feladatok 

Törvényességi ellenőrzés

Feladat, besorolás	Jogszabály	Címzett	
			
A törvényességi ellenőrzéssel kapcsolatos feladat- és hatáskörök			
			
Köteles a közigazgatási hivatal vezetője által kibocsátott felhívásban foglaltakat megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.
(K-V-MJV-FK-F-M)	1990. évi LXV. törvény 99. § (1).	Képviselő-testület 
Közgyűlés 
Bizottság 
Polgármester 
Főpolgármester 
Megyei közgyűlés elnöke	
			
Megküldi az ülést követő 15 napon belül a hivatalvezető részére a képviselő-testület bizottságának, a részönkormányzat testületének és a helyi kisebbségi önkormányzat képviselő-testületének, bizottságának üléséről készített jegyzőkönyvet, továbbá a polgármester saját és átruházott önkormányzati hatáskörben hozott határozatát.
(K-V-MJV-FK-F-M)     	191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet 20. § (1).	Jegyző 
Főjegyző	
			
A kitűzött határidőre köteles - a hivatalvezető kérésére - rendelkezésre bocsátani azokat az iratokat, egyéb információkat, amelyek az önkormányzati döntés és működés jogszerűségének vizsgálatához szükségesek
(K-V-MJV-FK-F-M) 
	191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet 20. § (2).	Jegyző 
Főjegyző

Köteles a hivatalvezető, az igazgatási szerv vezetője megkeresését érdemben megvizsgálni, és saját intézkedéséről vagy annak mellőzése okáról a hivatalvezetőt, az igazgatási szerv vezetőjét tájékoztatni.
(K-V-MJV-FK-F-M)
	
191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet 22. § (2).	
Jegyző 
Főjegyző	

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
42. § A község, a város, a főváros és kerületei, valamint a megye választópolgárainak közösségét megilleti a helyi önkormányzás joga. A helyi önkormányzás a választópolgárok közösségét érintő helyi közügyek önálló, demokratikus intézése, a helyi közhatalomnak a lakosság érdekében való gyakorlása.
44. § (1) A választópolgárok a helyi önkormányzást az általuk választott képviselőtestület útján, illetőleg helyi népszavazással gyakorolják.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat megállapította, hogy Sződ településen az önkormányzat helyi népszavazásról és népi kezdeményezésről szóló 11/1992. (XII. 7.) számú rendelete figyelmen kívül hagyta a választási eljárásról szóló törvény rendelkezéseit.  Ennek következtében az aláírásgyűjtő-íven a személyes adatok feltüntetésekor nem a személyazonosítót használták, hanem a választópolgárok személyi igazolvány számát. Az 1997-ben kiadott új választási eljárásról szóló törvényt követően az önkormányzat a rendeletét nem a törvénynek megfelelően módosította. Két év múlva e helytelen szabályok alapján történt a szóban forgó népszavazás. A mulasztásért egyaránt felelős a jegyző és a törvényességi ellenőrzést végző közigazgatási hivatal is.
A panaszos, mint a népszavazás egyik kezdeményezője, hibás és hiányos felvilágosítást kapott a helyi választási bizottságtól a jogorvoslati lehetőségről és késve kapta kézhez a határozatot, melynek következtében jogorvoslathoz való joga súlyosan sérült.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a közigazgatási hivatal által törvénysértőnek minősített 64/1999. (VI. 16.) számú testületi határozatot annak átvételét követő 1 hónap múlva iktatták a közigazgatási hivatalban. A megbízott jegyző ugyanis határozottan kijelentette, hogy a jegyzőkönyvek és határozatok átadási határidejét a közigazgatási hivatal 1999. június 29-ével jelölte meg, amikor a közigazgatási hivatal dolgozója a dokumentumokat személyesen vette át az önkormányzat épületében. A közigazgatási hivatal vezetőjének válasza szerint e dokumentumokat a hivatalban 1999. július 29-én - egy hónap múlva - iktatták.
A képviselő-testületnek címzett első felhívás kelte 1999. október 27-e. A kifogásolt határozat átvétele és a felhívás közötti 3 hónap telt el. Később, 2000. február 16-án - az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének 2000. február 9-én kelt megkeresését követően - megismételte a felhívását. Az önkormányzati törvény (Ötv.) 99. §-a rendelkezik a törvényességi ellenőrzés keretében elvégzendő közigazgatási feladatokról.   Az Ötv. kimondja, hogy a jogszabálysértés megszüntetésére a pert az önkormányzat ellen a megadott határidő lejártától számított 30 napon belül lehet megindítani. A törvény arról nem rendelkezik, hogy a felhívást a közigazgatási hivatal megismételheti. A bírósági eljárás kezdeményezésére megjelölt 30 nap kogens szabály.  E rendelkezésekből következik, hogy azonos felhívást megismételni nem lehet, mert az nem más, mint az egyébként jogvesztő perindítási határidő mellőzésére irányuló kísérlet.
Az Országos Választási Iroda a népszavazással kapcsolatos problémákat ismerte. Ezért még 1999. július 19-én elkészítette azt a négy dokumentumot, amely a konfliktus megoldását célozta. A tényállásban a dokumentumok tartalmát részletesen ismertettem. Az egyik felhívás a közigazgatási hivatal vezetőjének szólt, a soronkívüli törvényességi ellenőrzés elvégzésére. A törvényességi ellenőrzés lefolytatásáról nincs tudomásom.  Az Országos Választási Iroda az ügyben fontos megállapításokat tett és többek között kimondta, hogy az önkormányzat helyi rendelete nincs összhangban a választási eljárásról szóló törvénnyel. A helyi választási iroda vezetője a választási törvénynek nem megfelelő aláírásgyűjtő-ívet hitelesített, a helyi választási bizottság pedig késedelmesen hozott döntést, továbbá tévesen jelölte meg a jogorvoslati fórumot, nem jelölte meg a kifogás benyújtásának helyét.
	A helyi választási bizottság határozata jogbizonytalanságot okozott és csorbította a választópolgárok helyi önkormányzáshoz való jogát. Mindezekre figyelemmel tette meg a már ismertetett intézkedéseit. Végezetül azt is közölte, hogy a népszavazás eredménye ellen a választási eljárásról szóló törvény szerint a választási bizottság döntését követő napon lehet kifogást benyújtani. Sem az Országos Választási Irodának, sem a közigazgatási hivatalnak nincs arról tudomása, hogy a fenti határidőben az eredmény ellen a hatáskörrel rendelkező szervhez kifogás érkezett volna, ezért a népszavazás jogerőssé vált, azt a képviselő-testület a kitűzést elrendelő határozat visszavonásával semmissé nem teheti.
Az Alkotmány 77. § (2) bek. szerint az Alkotmány, és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek. A jogszabályok alkotmányosságáról kizárólag az Alkotmánybíróság hozhat mindenkire kötelező  döntést. Mindaddig, amíg egy jogszabályról az Alkotmánybíróság meg nem állapítja, hogy alkotmányellenes, „vélelmezni” kell annak alkotmányosságát és alkalmazni kell. Álláspontom szerint, ha a helyi rendelet ütközik a törvénnyel (személyi igazolvány szám, vagy személyazonosító kérdése), akkor a jogalkalmazó mindaddig köteles a helyi rendeletet alkalmazni, amíg az hatályban van. Ilyen esetben az Alkotmánybíróságról szóló törvényben felhatalmazottaknak az Alkotmánybírósághoz lehet fordulni a hibás  rendelkezés megsemmisítése érdekében. Az Alkotmánybíróság kimondhatja, hogy a szabályt már az adott ügyben sem lehet alkalmazni. Ellenkező esetben a személyi igazolvány szám alkalmazása ellenére is törvényes lehet a népszavazás.
	Az Alkotmánybíróság az 52/1997. (X. 14.) AB határozatában kimondta, hogy:  "Az Alkotmány 70. § (1) bekezdése szerint "a Magyar Köztársaság területén élő minden nagykorú magyar állampolgárnak joga van ahhoz, hogy ... országos vagy helyi népszavazásban és népi kezdeményezésben részt vegyen". Ennek megfelelően mondta ki az Alkotmánybíróság már a 987/B/1990/3. AB határozatában, hogy a népszavazáshoz való jog a népfelség elvéből következő alkotmányos alapjog. (ABH 1991. 527, 528-529.) A helyi népszavazással kapcsolatban pedig az Alkotmánybíróság számos alkalommal megállapította, hogy az a helyi önkormányzáshoz való alapjog megvalósításának egyik alakzata, és ezért alkotmányellenes az a jogi szabályozás, amely korlátozza, illetve meghiúsítja az önkormányzásnak a népszavazás útján történő gyakorlását." A vizsgált ügyben az önkormányzás meghiúsulásának egyik oka  az önkormányzati rendelet kifogásolt szabályozása volt.
Mindezekre tekintettel megállapítottam, hogy:
-	Sződ Község Önkormányzata a saját rendelete módosításának elmulasztásával;
-	a helyi választási iroda az aláírásgyűjtő-ívek hitelesítésével;
-	a helyi választási bizottság a késedelmesen kiadott határozatával és a jogorvoslati lehetőség téves feltüntetésével; 
-	a közigazgatási hivatal a törvényességi ellenőrzés és a bírósági eljárás elmulasztásával, valamint a késedelmes iktatással
a jogorvoslathoz és az önkormányzáshoz való joggal, valamint a jogállamiságból fakadó jogbiztonság alkotmányos követelményével összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságokat okoztak. 
	A feltárt alkotmányos visszásságok következtében az egyébként eredményes helyi népszavazás ellenére, Sződ Község Önkormányzat Képviselő-testületének a csörögi településrész önálló községgé alakítására irányuló kezdeményezése nem valósult meg. 

Ajánlás
	1. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy soronkívül végezze el Sződ Község Önkormányzatának a helyi népszavazásról és helyi népi kezdeményezésről szóló  rendeletének törvényességi ellenőrzését.
	2. Felkérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az Országos Választási Iroda - a jelentésben részletesen ismertetett - véleményének figyelembevételével, szükség esetén újabb egyeztetéssel, valamint Sződ Község Önkormányzat bevonásával alakítsa ki végleges álláspontját az 1999. szeptember 26-án lezajlott népszavazással kapcsolatban, annak érdekében, hogy a közel egy éve tartó jogbizonytalanságot okozó állapot megszűnjön.
	Kérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az ajánlással kapcsolatos álláspontjáról és intézkedéséről 30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2000. október 18.

Gönczöl Katalin