OBH 63/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához megküldött beadványában Budapest-Zugló Gyámhatóság intézkedését kifogásolta a kiskorú gyermekeinek csecsemőotthoni elhelyezése miatt.
Az Alkotmány 67. §-ában biztosított gyermeki jogok, és az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéhez szorosan kötődő tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének az alapos gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
Az eljárásom során megkerestem Budapest-Zugló Önkormányzat jegyzőjét, valamint a Vác Városi Gyámhivatalt. A megküldött információk és iratok alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A megállapított tényállás
	A panaszos kiskorú gyermekeit Budapest-Zugló Önkormányzat jegyzője, mint első fokú gyámhatóság ideiglenes hatállyal a Pest Megyei Gyermek- és Ifjúságvédő Intézet Petényi Géza Csecsemő Otthonában (a továbbiakban: Csecsemőotthon) helyezte el. Az ideiglenes elhelyezés időtartama 30 nap volt. A gyámhatóság egyidejűleg megkereste az anya állandó lakóhelye szerint illetékes Gödöllő Város Önkormányzat Gyámhivatalát és felkérte a hatáskörébe tartozó további gyermekvédelmi intézkedésekre. A panaszos az első fokú gyámhatósági határozatot megfellebbezte. Fellebezésében igazságtalannak tartotta a gyermekek otthonba történő elhelyezését, továbbá a Gödöllői Önkormányzat Gyámhivatalának a kizárását is kérte a kiskorúakat érintő  további gyámhatósági eljárások lefolytatásából. A Budapest Főváros Közigazgatási Hivatal Fővárosi Gyámhivatala, mint másodfokú gyámhatóság az első fokú határozatot helyben hagyta, és az ideiglenes hatályú elhelyezés felülvizsgálatának az ügyében eljáró szervként Vác Város Gyámhivatalát jelölte ki.  A váci gyámhivatal az ideiglenes hatályú elhelyezés időtartamának az elteltét követően a felülvizsgálatának az eredményeképpen a kiskorú gyermekek ideiglenes elhelyezését megszüntette és a gyermekeket átmeneti nevelésbe vette és nevelőszülőnél helyezte el.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya 
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gyvtv.)
1. § (1) E törvény célja, hogy megállapítsa azokat az alapvető szabályokat, amelyek szerint az állam, a helyi önkormányzatok és a gyermekek védelmét ellátó természetes és jogi személyek, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezetek meghatározott ellátásokkal és intézkedésekkel segítséget nyújtsanak a gyermekek törvényben foglalt jogainak és érdekeinek érvényesítéséhez, a szülői kötelességek teljesítéséhez, illetve gondoskodjanak a gyermekek veszélyeztetettségének megelőzéséről és megszüntetéséről, a hiányzó szülői gondoskodás pótlásáról, valamint a gyermekvédelmi gondoskodásból kikerült fiatal felnőttek társadalmi beilleszkedéséről.
72. § (1) Ha a gyermek felügyelet nélkül marad, vagy testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését családi környezete súlyosan veszélyezteti és emiatt a gyermek azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője, a gyámhivatal, valamint a bíróság, a rendőrség, az ügyészség, a büntetés-végrehajtási intézet parancsnoksága (a továbbiakban: beutaló szerv) a szakellátás keretében a gyermeket ideiglenesen
b) a legközelebbi ideiglenes gondozási feladatokat is ellátó nevelőszülőnél, vagy ha erre nincs lehetőség, gyermekotthonban vagy más bentlakásos intézményben
helyezi el, és erről haladéktalanul értesíti az illetékes gyámhivatalt.
77. § (1) A gyámhivatal a gyermeket átmeneti nevelésbe veszi, ha a gyermek fejlődését a családi környezete veszélyezteti, és veszélyeztetettségét az alapellátás keretében biztosított szolgáltatásokkal, valamint a védelembe vétellel nem lehetett megszüntetni, illetve attól eredmény nem várható, továbbá, ha a gyermek megfelelő gondozása a családján belül nem biztosítható. Az átmeneti nevelésbe vétellel egyidejűleg a gyámhivatal a gyermeket nevelőszülőnél vagy - ha ez nem lehetséges - gyermekotthonban, illetve más bentlakásos intézményben helyezi el és gyámot (hivatásos gyámot) rendel.
(2) Az (1) bekezdés szerint átmeneti nevelésbe vett gyermek szülőjének szülői felügyeleti joga szünetel.
(4) A gyámhivatal a gyermek átmeneti nevelésbe vételéről soron kívül határoz. A határozat fellebbezésre való tekintet nélkül azonnal végrehajtható.
107. § A települési önkormányzat jegyzője
f) a gyermeket azonnali intézkedést igénylő esetben a különélő másik szülőnél, más hozzátartozónál vagy más alkalmas személynél, illetve nevelőszülőnél, vagy - ha erre nincs mód - gyermekotthonban, vagy más bentlakásos intézményben helyezi el.
•	149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (R)
95. § Az ideiglenes hatályú elhelyezést megalapozó súlyos veszélyeztetettségnek minősül a gyermek olyan bántalmazása, elhanyagolása, amely életét közvetlen veszélynek teszi ki vagy fejlődésében jelentős és helyrehozhatatlan károsodást okozhat.
102. § (1) Az átmeneti nevelésbe vételt elrendelő határozat rendelkező része a 14. §-ban foglaltakon kívül tartalmazza
a) a gyermek gondozási helyének meghatározását,
b) a gyám kirendelését és a jogokról és kötelezettségekről való tájékoztatást,
e) a szülő figyelmeztetését a Gyvt. 78. §-ának (2) és (3) bekezdése, valamint a Csjt. 48/A. §-ának (1) bekezdése szerinti jogkövetkezményekre,
k) az azonnali végrehajthatóság kimondását.

A vizsgálat megállapításai
	A rendelkezéseimre álló iratok alapján megállapítottam, hogy a panaszos 1999. novemberében kiskorú gyermekeivel Budapestre költözött a gödöllői állandó bejelentett lakásáról. A kiskorú gyermekek bölcsődei gondozása folyamán az egyik gyermekkel szemben problémák merültek fel, ezért a gondozónők az egészségügyi szolgálat védőnőjének a segítségét kérték. A közösen tervezett családlátogatás meghiúsult, mivel az anya a lakásba a védőnőt nem engedte be, és ellenséges magatartást tanúsított (1999. december 2.). A gyermekeknek az egészségügyi törzslapjából kiderült, hogy az anyának a gyermekeivel együtt három év alatt több mint 7 lakóhelye volt. Ezeken a lakóhelyein is hasonló magatartást tanúsított az anya a védőnőkkel szemben, akik az illetékes gyámhatóságoknál ezt jelezték. A gyermekorvosi rendelőintézetben az anya zavarosan viselkedett és az egyik gyermekéről olyan információkat közölt (örökbefogadta, börtönben lévő barátnője kislánya), amely miatt a házi gyermekorvos, a vezető védőnő és a körzeti védőnők a Gyermekjóléti Szolgálat segítségét kérték. (1999. december 13-án felvett jegyzőkönyv adatai.)
A gyermekek vírusos megbetegedés miatt 1999. december 10-én a Magyarországi Református Egyház Bethesda Gyermekkórház Csecsemő Osztályára kerültek. Az anya kórházi látogatásai alkalmával a kórház személyzete észlelte, hogy viselkedése zavaros. Pszichés állapota miatt a gyermekek megfelelő ellátását és felügyeletét súlyosan veszélyeztetettnek ítélték.
A Gyermekjóléti Szolgálat hivatkozott kezdeményezése alapján az 1999. december 21-én kelt 10/4483/1999. számú határozatában Budapest-Zugló Önkormányzat jegyzője, mint első fokú gyámhatóság, a kiskorú gyermekeket ideiglenes (legfeljebb 30 nap) hatállyal a Csecsemőotthonban helyezte el. Határozatában az első fokú gyámhatóság kimondta az azonnali végrehajthatóságot, egyidejűleg megállapította, hogy az anya gondozási, nevelési joga az ideiglenes elhelyezés időtartama alatt szünetel.
A fenti határozat értelmében a kiskorú gyermekeket a kórházból a Csecsemőotthonba szállították.
	Az első fokú gyámhatóság intézkedését vizsgálva megállapítottam, hogy a jegyző a határozatának a meghozatalánál a kiskorú gyermekek érdekét szem előtt tartva, a tényállás tisztázásával, jogszerűen járt el. A Gyvtv. 72. § (1) bekezdésében foglaltak szerint, ha a gyermek felügyelet nélkül marad,  vagy testi, értelmi, érzelmi fejlődését családi környezete súlyosan veszélyezteti és e miatt a gyermek azonnali elhelyezése szükséges, a települési önkormányzat jegyzője hatáskörében (Gyvtv. 107. § f. pont, R. 95. §) a gyermeket -  többet között - gyermekotthonban helyezi el.  Az elhelyező határozat törvényességét vizsgálva a másodfokú gyámhatóság is megállapította, hogy az anya eddigi életvitele, elutasító magatartása, együttműködési hiánya súlyosan veszélyeztette a kiskorúak testi és értelmi fejlődését, ezért a gyermekeknek a csonka családból való kiemelése indokolt volt. Megállapítottam továbbá, hogy az anya magatartása kifogásolható volt a gyermekeknek a Csecsemőotthonban való tartózkodásuk időtartama alatt is, mivel a gyermekeket csak közvetlenül az intézetbe kerülésük  után néhány alkalommal látogatta, majd ezt követően a látogatásai elmaradtak (a Csecsemőotthon főorvosának a 2000. március 29-én kelt javaslata, a kiskorúak átmeneti nevelésbe vételére).
	A váci gyámhivatal - a közigazgatási hivatal hivatkozott kijelölése alapján lefolytatott eljárásában - az ideiglenes hatályú elhelyezés indokoltságát követően megvizsgálta, hogy az megszüntethető-e, illetve fennállnak-e a gyermekelhelyezés megváltoztatásának a feltételei. A váci gyámhivatal eljárása során megkereste a Csecsemőotthon intézetvezető főorvosát, továbbá a kiskorú gyermekek apját. A gyermekek különböző apától származtak, akik külön-külön nyilatkoztak. Egyikük kijelentette, hogy a gyermek nem a vérszerinti gyermeke és nem emlékszik arra, hogy tett-e apai elismerő nyilatkozatot. Az apák kinyilatkoztatták, hogy az átmeneti nevelésbe vételt tudomásul veszik, illetve annak a joghatásaival tisztában vannak. Az eljáró gyámhatóság úgy döntött, hogy a gyermekeket nevelőszülőnél helyezi el, mivel a kiskorúak saját családba való visszahelyezése a kiskorúak érdekeivel ellentétes és a gyermekek védelembe vételétől eredmény nem várható. Az ismeretlen helyen tartózkodó anya (2000. február 3-a óta az anya hollétéről nem volt hivatalos tudomás) részére kézbesítési ügygondnokot rendelt ki a váci gyámhatóság és egyidejűleg a gyermekek gyámjául a nevelőszülőt jelölte ki. A gyermekek vagyonának a kezelésére hivatásos gyámot rendelt ki eseti gondnokul (2000. június 28-án kelt 6/758-8/2000; és 6/758-9/2000. sz. határozatok). 
Megállapítom, hogy a váci gyámhatóság döntése a Gyvtv-nek az átmeneti nevelésbe vételről rendelkező szabályain alapultak, amelyek kimondják, hogy a gyermeknek a családi környezeti veszélyeztetettsége esetén - ha a gyermek megfelelő gondozása a családján belül nem biztosítható - a gyermeket nevelőszülőnél kell elhelyezni (Gyvtv. 77. §, R 102. §).
	Megítélésem szerint az ügyben eljáró gyámhatóságok döntéseiknél  figyelemmel voltak a Gyvtv. rendelkezéseire, és eljárásukban érvényt szereztek a jogalkotó azon szándékának, hogy a gyermekek védelmét ellátó szervezeteknek gondoskodniuk kell a gyermekek veszélyeztetésének a megelőzéséről és megszüntetéséről, valamint a hiányzó szülői gondoskodás pótlásáról.
	Összegezve: a panaszosnak a gyermekei elhelyezésére vonatkozó sérelmét az első fokú gyámhatósági eljárással kapcsolatban nem tekintem megalapozottnak és a további gyámhatósági eljárás során sem állapítottam meg a panaszos jogsérelmét. A gyermekek érdekeinek megfelelő gyámhatósági eljárások miatt az Alkotmányban biztosított gyermeki jogok és a tisztességes eljáráshoz való jog sérelme nem valósult meg, ezért alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg. Erre tekintettel ajánlást, kezdeményezést nem teszek.

Budapest, 2001. május 8.

Gönczöl Katalin