OBH 33//2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
	A panaszos beadványában sérelmezte, hogy a dunaharaszti jegyző nem intézkedik az  lakóutcájukban kialakult, áldatlan állapot megszüntetésére, ugyanis az engedély nélkül létesített kerítések elfoglalják a gyalogos forgalom elől az utcát, járda nincs, így kénytelenek még a kisgyerekekkel is az úttesten közlekedni. A panaszos ahhoz kért segítséget, hogy utcájuk rendesen kiépüljön.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert a rendelkezésre álló adatok alapján alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságra következtettem.

Az érintett alkotmányos jog
1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
•	2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
•	13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
•	64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

Az alkalmazott jogszabályok:
•	1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről (Ét.)
•	46/1997. (XII. 29.) KTM rendelet az egyes építményekkel, építési munkákkal és építési tevékenységekkel kapcsolatos építésügyi hatósági engedélyezési eljárásokról
•	1990. évi LXIV. törvény a helyi önkormányzatokról (Ötv.)

A megállapított tényállás:
	A panaszos lakótársaival közösen 1999. november 29-én kelt, az önkormányzatnak írt beadványukban azt kérték, hogy utcájukban - úgy mint a település többi részén - rendes járdán indíthassák iskolába gyerekeiket. Utcájukban, illetve annak jelentős részén ugyanis csak a gépkocsik és egyéb járművek által használt úton lehet közlekedni.
Az önkormányzat jegyzője arról tájékoztatta a panaszosokat, hogy az utca egyik oldalán a járdához szükséges hely rendelkezésre áll. Ezen a részen a szilárdburkolatú járda az ingatlanok előtt nagy részben elkészült. A jegyző tájékoztatta továbbá a panaszost és társait, hogy külön kérelmükre lehetőség nyílhat a szükséges cement és kavics térítésmentes biztosítására. Ugyanilyen módon építették évek óta a község más ingatlantulajdonosai is a járdákat.

A vizsgálat megállapításai:
	Eljárásom során a jegyzőtől tájékoztatást és magyarázatot kértem az ügyre vonatkozóan. 
A jegyző válaszából megállapítottam, hogy a Helyi Építési Szabályzat a kérdéses utca déli oldali szabályozási vonalának a kialakult állapotot fogadta el (azok a meglévő kerítések vonala). A minimális 12 méter széles út kialakítása ezért csak az utca túlsó oldalán lévő ingatlanokat érintően lehetséges. Elfogadva a panaszosok észrevételét, hogy az utca szabályozását haladéktalanul el kell érni, az önkormányzat több intézkedést is tett. Geodéziai bemérést végeztek, amelynek alapján megállapították, hogy több tulajdonos a közterületre helyezte el - engedély nélkül  - a kerítését. Ezekben az esetekben a kerítés lebontását rendelte el az önkormányzat. Más esetben a meglévő kerítés eltér a szabályozási vonaltól. Itt a tulajdonos építési engedély iránti kérelem alapján szabályossá teszi a kerítését (3 ingatlan). Az egyik telekre kiadott építési engedély már tartalmazza a szabályozási vonalnak megfelelő kerítést, míg van olyan ingatlan, ahol, bár kerítés még nincs, de felhívták a tulajdonos figyelmét, hogyan lehet azt szabályosan megépíteni. 
Azzal, hogy a jegyző a bejelentésre nem tette meg a szükséges intézkedéseit, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben visszásságot okozott. Ugyanígy visszásságot okozott a mulasztás az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz való joggal kapcsolatban, hiszen az utcában élő panaszosok nem tudják  biztonságosan megközelíteni ingatlanaikat. A jegyző válaszához csatolta a panasszal érintett utca szabályozandó szakaszáról a térképmásolatot. Ebből megállapítottam, hogy az utcának a szabálytalan kerítés miatt leszűkült szakasza is szélesebb, mint a szabályozási vonal szerinti utcaszélesítést megelőző utca szélessége. Így nem tartottam  megalapozottnak a panasznak azt a részét, miszerint balesetveszélyes lenne a közlekedés a kérdéses utcában. Különösen azért, mert a jegyzői tájékoztatásból az derül ki, hogy a járda nagyobb része elkészült. Az Ötv. 8. § (1) bekezdése  értelmében "A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokrólvaló gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
(4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról, az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről, az egészségügyi és a szociális alapellátásról, a közvilágításról, a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról; köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését."
Az Ét. 27. § (6) bekezdése szerint: "Ha a kiszolgáló út létesítését, bővítését vagy szabályozását szolgáló lejegyzés műszaki vagy egyéb indok alapján csak az egyik oldali teleksorból lehetséges, akkor a kiszolgáló út másik oldalán lévő teleksor tulajdonosait a települési önkormányzat, a kiszolgáló út változásából eredő telekérték-növekedés arányában - rendeletben - egyszeri hozzájárulás fizetésére kötelezheti."
Az önkormányzat az Alkotmány 44/A. § (1) bekezdésében megfogalmazottaknak megfelelően gyakorolja a jogait, a bevételeivel önállóan gazdálkodik, illetve saját felelősségére vállalkozik.
Jelen esetben az önkormányzat anyagi lehetőségeihez képest igyekszik törvényi kötelességét teljesíteni. Mint arról panaszost tájékoztatták, a dunaharaszti önkormányzat járdaépítési akciót hirdetett meg. Ennek során a lakosság közreműködésével készültek el a járdák. Ezért elfogadható megoldásnak találom, hogy az Ét. már hivatkozott előírása helyett építési anyag biztosításával valósuljon meg még az útszélesítés kivitelezése előtt az igényelt járda az ingatlantulajdonosok aktív közreműködésével.
Tekintettel arra, hogy a mulasztásban megnyilvánuló, a vizsgált alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot a jegyző megkeresésemkor - saját hatáskörben - megszüntette, az  ügyben ajánlást nem teszek.

Budapest, 2000. november 13.

Gönczöl Katalin