OBH 6024/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária

Az eljárás megindulása:
	A panaszos, a X. kerületi Idősek Otthona lakója beadvánnyal fordult Hivatalomhoz, amelyben azt sérelmezte, hogy az otthonban lakók és az otthon vezetősége között nagyon megromlott a kapcsolat.
	Beadványában előadta azt is, hogy a nővérek nem kommunikálhatnak a betegekkel, akinek van pénze azzal kedvesebbek, akinek nincs azzal nem. A személyzet megalázóan viselkedik velük. Sérelmezi azt is, hogy szüreti bálozást, mulatozást rendeztek a betegszoba mellett.

Érintett alkotmányos jog:
•	Tulajdonhoz való jog. (Alkotmány 13. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.)
•	Az emberi méltósághoz való jog. (Alkotmány 54. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaságban minden embernek vele született joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.)
•	A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog. (Alkotmány 70/D. § (1) bekezdés: A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.)

Az ügy jogszabályi háttere:
•	1993. évi III. törvénya szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
•	188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet
•	a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről
•	1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet
•	a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
(A hivatkozott jogszabályokat részletesen a jelentés 2. számú melléklete tartalmazza.)

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. § (3) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján felkéretem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét a panasszal kapcsolatos vizsgálat lefolytatására, és tájékoztatást kértem a panaszolt intézmény működési feltételeiről.
	Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala által  - mint közigazgatási, jogalkalmazó szerv - a Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthonában (1103 Budapest, Gergely u. 85.) lefolytatott célvizsgálatról készült jelentés alapján a következő tényállást állapítottam meg. (A Fővárosi Közigazgatási Hivatal részletes jelentése az OBH 6024/1999. számú jelentés 1. számú mellékletét képezi.)
	A beadványban vázolt panaszok kivizsgálása érdekében a Fővárosi Közigazgatási Hivatal 2000. július 17-én helyszíni ellenőrzést végzett az intézményben. A panaszos által előadottak objektív, tényszerű vizsgálata közvetlen módon nem volt lehetséges, ezért a jelzett problémakört közvetett vizsgálati módszerekkel is - a házirend, szakmai program vizsgálata, intézményvezető, lakók, dolgozók kikérdezése - körüljárták. A vizsgálat nem csak a panaszos által felvetett témakörökre szorítkozott, hanem az ellenőrzés során tudomásra jutott információkra, adatokra, észrevételekre is kiterjedt.

I.

Az intézménynek van kidolgozott szakmai programja. Ebben feltüntették - a jogszabályi előírásnak megfelelően - az ellátásért fizetendő térítési díjakat, egyszeri hozzájárulásokat is. Ennek értelmében egyszeri hozzájárulást kell fizetni négyágyas lakrész egyik férőhelyének elfoglalásakor. A szakmai programot a fenntartó jóváhagyta, a térítési díjakat pedig önkormányzati rendeletben szabályozták. A Fővárosi Közgyűlés 5/2000. (III.30.) KGy. rendelet melléklete szerint az intézményben négyágyas lakrész esetében is kell egyszeri hozzájárulást fizetni. Az önkormányzati rendelet több Fővárosi Önkormányzat fenntartásában működő intézményben is megállapít egyszeri hozzájárulást négyágyas lakrészekre.
	A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 117/B. §-a és az 1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet 43. §-a alapján megállapítható, hogy négyágyas lakrész nem tekinthető emelt szintű elhelyezési körülménynek, ezért arra egyszeri hozzájárulás nem kérhető. A fenntartó jogtalanul állapít meg és szed be egyszeri hozzájárulást ezekre a férőhelyekre.
	A Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetője - törvényességi ellenőrzési jogkörében - felszólította a fenntartót a jogsértő gyakorlat megszüntetésére, a jogszabálysértő rendelet megváltoztatására, a jogtalanul felvett pénzösszegek visszafizetésére.

II.

A vizsgálat kiterjedt az intézmény dolgozói létszámának a vizsgálatára is. A vizsgálat megállapította, hogy az intézmény szakdolgozói létszáma jóval alatta marad az 1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet 1. számú mellékletében meghatározott követelményeknek.
	Az intézményben gondozottak által sérelmezett bánásmód egyik fontos kiváltója a dolgozói állomány kis létszáma, mert a túlterheltség nagyban befolyásolja a dolgozóknak a lakók felé tanúsított magatartását. Ebből adódhat, hogy a nővérek, gondozók türelmetlenek, ingerlékenyek, fáradtak, nehezen tolerálják az idős, beteg lakók korral járó viselkedését, szokásait.
	Bár a helyszíni ellenőrzés alkalmával a vizsgálatban részt vevő személyek közvetlenül nem tapasztaltak a dolgozók részéről illetlen beszédet, viselkedést a lakókkal szemben - de ez csupán az ellenőrzési szituációra vezethető vissza.
	A panaszolt bánásmód ok okozati összefüggésbe hozható az alacsony dolgozói létszámmal, ezért a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetője 120 napos határidő kitűzésével felszólította a fenntartót a dolgozói létszám emelésére, hogy az elérje a jogszabályban meghatározott mértéket. 

III.

Az intézményben folyó mentálhigiénés tevékenységet az 1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet 54. §-ára tekintettel vizsgálták. A rendelet nemcsak a szabadidő kulturált eltöltésének biztosítását írja elő, hanem a személyre szóló bánásmódot is; egyéni és csoportos megbeszélést is, amely lehetőséget adna az öregedési folyamattal kapcsolatos kérdések - félelmek, szorongások, veszteségek - oldására. A mentálhigiénés tevékenység során nem csak az idős kor kellemetlenségeinek oldására kell gondolnunk, hanem az időskor által nyújtott pozitív lehetőségek kihasználására is, például a felhalmozott élettapasztalatra alapozott önmegértésre, bölcsességre. Fontos lenne támogatást nyújtani a haldoklók számára, segíteni szembe nézni a halállal, az elmúlással. Az aktivitás biztosítása nem csak fizikai síkon szükséges, hanem a társas kapcsolatok, a kommunikáció szintjén is.
	A Fővárosi Önkormányzat módszertani intézményének szakértője a vázolt követelmények alapján nem találta kielégítőnek az intézményben folyó mentálhigiénés tevékenységet. 
	A Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetője felszólította az intézmény vezetőjét, hogy változtassa meg, illetve egészítse ki az intézményben folyó mentálhigiénés munkát az 1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet 54. §-ának megfelelően.
	A levélíró által panaszolt paraszolvencia elvárását és elfogadását a megkérdezett lakók egy része is megerősítette. Többen nyilatkoztak úgy, hogy "az orvos csak akkor jön a szobába, ha pénzt kap" érte, gyógyszerek közül "nem azt írja fel, amit a beteg kért".
	Figyelmet érdemel, hogy az otthonban lakók közül sokan nem mertek nyilatkozni a személyes meghallgatások alkalmával, nem válaszoltak a kérdésekre. Többen panaszkodtak az intézményvezetésre, de konkrétumokról nem akartak beszélni, mondván: félnek az intézményen kívül nincs hová menniük.
	A problémára a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetője ugyancsak felhívta az intézményvezető figyelmét.

Összegezve: A Fővárosi Közigazgatási Hivatal - törvényességi ellenőrzési jogkörében - a megkeresésemre lefolytatott vizsgálata alapján megállapítottam, hogy a panaszos beadványban előadottak megalapozottak voltak, sőt a vizsgálat további alkotmányos jogokkal összefüggésbe hozható hiányosságot, jogszabálysértést is feltárt.
	Megállapítottam, hogy a Bp. X. Gergely u. 38. szám alatt működő Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthonában a fenntartó és az intézmény vezetése által az otthonban élő idős embereket az alábbi Alkotmányban biztosított alapvető jogaival összefüggésben sérelem érte azáltal, hogy: 
	I./ Tulajdonhoz való joggal összefüggésben a magasabb szintű jogszabályokkal ellentétes a Főv. Kgy. rendelet értelmében 4-5 ágyas lakrészekért egyszeri hozzájárulást kérnek.
	II./ Az emberi méltósághoz való joggal összefüggésben a jogszabályban előírtnál lényegesen alacsonyabb dolgozói létszám ok okozati összefüggésbe hozható a gondozottak által panaszolt bánásmóddal.
	III./ A legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joggal összefüggésben a paraszolvencia ellenében nyújtott orvosi ellátással.
	A megállapított alkotmányos jogokkal összefüggésbe hozható visszásságok orvoslására külön ajánlást nem teszek, mert a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetője - törvényességi felügyeleti jogkörében -  határidő kitűzésével felszólította 
- a Fővárosi Közgyűlést a törvénysértés megszüntetésére. - 2000. október 15. -
- a fenntartó Fővárosi Önkormányzatot az intézmény dolgozói létszámnak a jogszabályban meghatározott mértékű emelésére. 
	Felhívom a Fővárosi Közgyűlés figyelmét, hogy a feltárt alkotmányos jogok orvoslása érdekében maradéktalanul tegyen eleget a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjének felszólításának.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömben az alábbi kezdeményezést teszem az intézmény vezetőjének:
	Felhívom az intézmény vezetőjét, hogy tegyen eleget a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet 3. § (1) bekezdésében előírtaknak. Tekintettel a gondozottak életkori, egészségi, gyakran elhagyatott pszichikai állapotára a rendelet különös hangsúlyt fektet és így az intézmény vezetőjének a kötelességévé teszi, hogy "A személyes gondoskodás biztosítása során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy az ellátásban részesülő személyek emberi és állampolgári jogai ne sérüljenek. Az intézmény vezetője gondoskodik az intézményen belül az emberi és állampolgári jogok érvényesüléséről, az egyén autonómiáját elfogadó, integrációját minden eszközzel segítő, humanizált környezet kialakításáról és működtetéséről."

Budapest, 2000. november 15.

Gönczöl Katalin

1. számú melléklete

Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala Jelentése a Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthona (1103 Budapest, Gergely u. 85.) célellenőrzéséről

J e l e n t é s

1./ Az ellenőrzés adatai

1.1 Az ellenőrzést elrendelte:	Állampolgári Jogok Országgyűlési Biztosa
1.2 Az ellenőrzést végezte:		Somodi Ingrid (Főv. Közig. Hivatal)
					Vizsolyi Ákos (Főv. Önkorm. Módszertani csop.)
1.3 A helyszíni ellenőrzés időpontja: 2000. július 17.
1.4 Az ellenőrzés jellege:		 célellenőrzés

A vizsgálat az Állampolgári Jogok Országgyűlési Biztosának felkérésére indult. Az intézmény egyik lakója fordult az Országgyűlési Biztoshoz panaszolva, hogy az otthon lakói és a vezetőség között megromlott a kapcsolat, a nővérek nem kommunikálhatnak a betegekkel, akinek van pénze azzal kedvesebbek, akinek nincs azzal nem. Sérelmezte a személyzet megalázó viselkedését, valamint azt, hogy szüreti bálozást, mulatozást rendeznek a betegszoba mellett.

A panaszos által tett kijelentések objektív (jogszabályi) mércével nem mérhetők.
Az ellenőrzés kiterjedt a szakmai dokumentumoknak a panasszal kapcsolatba hozható részére, a dolgozói létszám és szakképesítési arányának vizsgálatára, a lakók mentálhigiénés gondozásának minősítésére.

Az ellenőrzés módszerei: dokumentumelemzés
			      kikérdezés
			      interjú

Az ellenőrzés során - többek között - figyelembe vettük:

	1993. évi III. törvény
	188/1999. (XII.16.) Korm. rendelet
	1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet
	29/1993. (II.17.) Korm. rendelet előírásait.

2./ A szociális intézmény azonosító adatai:

2.1 Az intézmény megnevezése:	 Fővárosi Önkormányzat Idősek Otthona
		           címe:		 1103 Budapest, Gergely u. 85.
			vezetője:	 Kissné Banyák Zsuzsa
			tel.:		 431-8700

2.2. A fenntartó megnevezése:	 Fővárosi Önkormányzat
		        címe:		 1051 Budapest, Városház u. 9-11.

2.3 Az intézmény engedélyezett férőhelyeinek száma: 160
2.4 A működési engedély száma:		         04-8273/1997.
2.5 Érvényességi ideje:			         1997. október 15-től határozatlan ideig

3./ Dokumentumok

3.1 Az intézmény szakmai programja

Az intézmény szakmai programjában feltüntették az ellátásért fizetendő térítési díjakat.
Az intézményben egyszeri hozzájárulás fizetendő az egy, két, és négyágyas férőhelyekért. A négyágyas férőhelyért fizetendő egyszeri hozzájárulás 750 eFt. Budapest Főváros Közgyűlésének 5/2000. (III.30.) számú önkormányzati rendelete, amely 2000. április 1-jén lépett hatályba, a Gergely utcai otthon négyágyas (betegszobai) lakrészére 975.000 forint egyszeri hozzájárulást állapított meg.
Az 1993. évi III. tv. 117/B. § (1) bekezdése szerint "A szociális és családügyi miniszter által rendeletben meghatározott, az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezési körülményeket és szolgáltatásokat biztosító tartó bentlakásos intézményben a személyi térítési díj mellett az intézményi elhelyezéskor egyszeri hozzájárulás vagy személyi térítési díj pótlék is kérhető."

Az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezési körülménynek minősül - az 1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet 43. §-a szerint
a)	az olyan önálló, egy- vagy kétszemélyes lakrész, amely lakószobát, konyhát és fürdőszobát, esetleg egyéb helyiséget foglal magába; és egy ellátottra legalább tíz négyzetméter nagyságú lakóterület jut, vagy
b)	az olyan egy- vagy kétszemélyes lakószoba, amelyhez önálló fürdőszoba tartozik, és épülete korszerűen kialakított és berendezése teljes mértékben felszerelt (tv, hűtőszekrény, mosógép stb.).

A fenntartó a négyágyas lakrészekre kért egyszeri hozzájárulások befizettetésével jogszabálysértő gyakorlatot folytat.

Hivatalunk felszólítja a fenntartót az önkormányzati rendelet módosítására, a jogszabálysértő gyakorlat megszüntetésére.

3.2 Házirend

Az intézmény házirendje részletes, szabályozza mindazon tárgyköröket, amelyekre az intézmény működésével kapcsolatban szükség van. A lakókat a házirend korrektül, pontosan informálja. A célvizsgálat témájához kapcsolódik a házirend egyik pontja: "Az intézmény vezetője köteles gondoskodni az ellátottak és dolgozók személyiségi jogainak kölcsönös tiszteletben tartásáról, a dolgozók foglalkoztatásbeli titoktartási kötelezettségének az érvényesítéséről."

4./ Szakmai dolgozói létszám, szakképesítés

             1.                                   2.                                3.                                  4.                               4.-3.
Beosztás	Fenntartó által
eng. létszám	Betöltött létszám	Jogszabályi követelmény	Eltérés	
intézményvezető	1	1	1	-	
vezető ápoló	1	1	1	-	
orvos	1	heti 6 óra	heti 6 óra	-	
osztályvez. ápoló	3	3	3	-	
ápoló, gondozó	36	27	38	-11	
dietetikus	1	-	heti 4 óra	heti 4 óra	
gyógytornász	1	heti 2 óra	1	-1	
mentálhigiénés
csop. vez.	1	1			
szoc.,mentálhigiénés
munkatárs	2	2	4	-1	
foglalkoztatásvezető	1	1	2	-1	
Összesen	48	36	50	-14	

Az intézményben a betöltött szakmai álláshelyek lényegesen alatta maradnak az 1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet 1. számú mellékletében foglalt követelményeknek. A betöltöttségi arány 72%.
A betöltött álláshelyeket figyelembe véve a szakképzettségi arány megfelel a jogszabály által meghatározottaknak: 91 %.

A szakmai dolgozók előírtnál jóval kisebb létszáma több problémát is okozhat.
A túlterheltség hatására a dolgozók fáradtabbak, ingerlékenyebbek, könnyebben veszítik el türelmüket a lakókkal szemben.
Kellőképpen (vagy egyáltalán) nem jut idő a gondozottakkal való személyre szabott bánásmód érvényesülésére.
Az egy gondozóra jutó ellátotti létszám magas, a lakók állapota is változatos - az ágyban fekvőtől a járóképes, jó egészségi állapotú lakóig, a lakószobák meglehetősen nagy területen helyezkednek el. Ezért a kis gondozói létszám miatt egy-egy lakó egészsége, élete is veszélybe kerülhet sürgősségi esetekben.

Szükséges a szakdolgozói létszám megemelése, a jogszabály által meghatározott létszám elérése. Határidő: 120 nap. [188/1999. (XII.16.) Korm. rendelet 15. § (1) bek.]
Hivatalunk a megtett intézkedéseket a határidő leteltekor ellenőrizni fogja.

4./ Az intézményben folyó mentálhigiénés tevékenység (módszertani vélemény szerint)

Szükséges, hogy az 1/2000. (I.7.) SzCsM rendelet 54. §-ának megfelelően változtassanak, illetve egészítsék ki az intézményben folyó mentálhigiénés munkát. A rendelet nemcsak a szabadidő kulturált eltöltésének biztosítását írja elő, hanem a személyre szóló bánásmódot is; egyéni és csoportos megbeszélést is, mely lehetőséget adna az öregedési folyamattal kapcsolatos kérdések - félelmek, szorongások, veszteségek - oldására. A mentálhigiénés tevékenység során nem csak az idős kor kellemetlenségeinek oldására lehet gondolnunk, hanem az időskor által nyújtott pozitív lehetőségek kihasználására is, például a felhalmozott élettapasztalatra alapozott önmegértésre, bölcsességre. Fontos lenne támogatást nyújtani a haldoklók számára, segíteni szembe nézni a halállal, az elmúlással.
Az aktivitás biztosítása nem csak fizikai síkon szükséges, hanem a társas kapcsolatok, a kommunikáció szintjén is.

5./ Lakókkal készített interjúk

Az interjúk során főként olyan kérdéseket tettünk fel, amelyek a panaszos levelében megfogalmazott problémákra koncentráltak.

80 éves férfi
1999. decembere 16-tól lakik az intézményben epilepsziás lányával egy szobában. Az ellátással maximálisan elégedett, jól érzi magát az Otthonban. Eddig nem tapasztalta, hogy a dolgozók paraszolvenciát (ajándékok, pénz) vártak volna el.

78 éves nő
4 éve lakik az intézményben. A nővérekre nincs panasza, szerinte "agyon vannak terhelve", ezért néha türelmetlenek, kevés idejük van egy-egy lakóval foglalkozni. A megkérdezett szerint az sem jó, hogy a főnővér gyakran változtatja a nővérbeosztást, mert mindig más-más nővér jön, mire egyhez hozzászoknának. Ajándékokat, pénzt a nővérek nem várnak el. Véleménye szerint azt a konyhások teszik, de azt nem tudja megmondani, hogy milyen formában hozzák a lakók tudomására a pénz elvárását. Az intézmény orvosára szintén panaszkodott, mivel a járóképtelen betegekhez csak úgy megy fel a szobába, ha pénzt adnak neki. Gyógyszerekből "mást ír fel, mint amit a beteg elvár". Szerinte az intézmény nem tudja a szükséges diétát biztosítani.

74 éves nő
1997 óta lakik az intézményben. Legutóbb (az elmúlt télen) öngyilkossági kísérlet miatt került kórházba, mert nem bírta az intézményben tapasztalható körülményeket. Elmondása szerint a nővérek "aranyosak" pénzt nem várnak el, de ha valaki ad, akkor elfogadják. Az "orvos csak akkor jön a szobába, ha pénzt kap" érte, gyógyszerek közül "nem azt írja fel, amit a beteg kért". Úgy érzi, hogy a vezetőség (intézményvezető, főnővér) lekezelően viselkednek vele és a többi lakóval.

Megkérdeztünk a fentieken kívül több lakót is, de ők nem válaszoltak a kérdésekre. Többen panaszkodtak az intézményvezetésre, de konkrétumokról nem akartak beszélni, mondván: félnek az intézményen kívül nincs hová menniük.

Javasoljuk az intézményvezetőnek (és a fenntartó képviselőjének), hogy nagyobb figyelmet fordítson a lakókkal való megfelelő bánásmód kialakítására, fenntartására. Emellett figyelmet érdemelnek a lakók paraszolvenciával kapcsolatos kijelentései. Fontosnak tartjuk, hogy az intézmény a szociális és egészségügyi munka tisztaságához, karitatív szelleméhez ragaszkodjon.

2000. szeptember 8.
2. számú meléklet

188/1999. (XII. 16.) Korm. rendelet
a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmény és a falugondnoki szolgálat működésének engedélyezéséről, továbbá a szociális vállalkozás engedélyezéséről
14. § (1) Normatív állami hozzájárulásban részesülő nem állami, egyházi fenntartású szociális intézmény esetében a működést engedélyező szerv - a megyei, fővárosi, valamint egyházi módszertani intézménynek mint szakértőnek a bevonásával - évente legalább egy alkalommal ellenőrzi, hogy a fenntartó a szociális intézményt
a) a működési engedélyben, és
b) az e rendeletben, valamint a külön jogszabályban foglaltaknak megfelelően működteti-e, így különösen azt, hogy az egyszeri hozzájárulásnak az Szt. 117/B. §-ban meghatározott mértékű elkülönítésére, felhasználására, valamint a térítési díjakra vonatkozó kötelezettségét teljesíti-e, a belső szabályzatokat szakszerűen elkészítették-e, a szolgáltatás szakmai követelményei érvényesülnek-e, a szakmai szolgáltatás körében okozott kár megtérítésére vonatkozó felelősségbiztosítási szerződést fenntartja-e, a bentlakásos intézmények esetében a tartós elhelyezést megelőző előgondozási feladatoknak eleget tettek-e.
(2) Az állami fenntartású, valamint normatív állami hozzájárulásban nem részesülő szociális intézmény esetében a működést engedélyező szerv - a megyei, fővárosi, valamint egyházi módszertani intézménynek mint szakértőnek a bevonásával - legalább kétévenként ellenőrzi, hogy a fenntartó az intézményt a szakmai szabályokban foglaltaknak megfelelően működteti-e.
(3) A megyei, fővárosi, valamint egyházi módszertani intézmény
a) módszertani feladatainak ellátását az SZCSM,
b) ápoló-gondozó, rehabilitációs feladatainak ellátását a működést engedélyező szerv az SZCSM által kijelölt módszertani intézmény bevonásával
ellenőrzi.

1993. évi III. törvény
a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
117. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szakosított ellátások intézményi térítési díjának alapja
a) nappali ellátást nyújtó intézmények esetén az élelmezési térítés;
b) átmeneti, ápolást, gondozást nyújtó, továbbá rehabilitációs intézmény esetén az egy ellátottra jutó önköltség napi összege;
c) lakóotthoni ellátást nyújtó intézmény esetén az egy ellátottra jutó lakhatási költség napi összege, továbbá étkezés igénybevétele esetén az élelmezési térítés, valamint szolgáltatások igénybevétele esetén az egy ellátottra jutó összköltség napi összege.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézményi ellátásért fizetendő személyi térítési díj nem haladhatja meg a jogosult havi jövedelmének
a) 30%-át a nappali ellátást;
b) 60%-át az átmeneti elhelyezést;
c) 50%-át a lakóotthoni elhelyezést;
d) 80%-át, a c) pont alá nem tartozó egyéb tartós elhelyezést
nyújtó intézmények esetén.
(3) Ha a (2) bekezdés c) vagy d) pontjában meghatározott intézményi ellátásban részesülő a havi jövedelméből nem tudja megfizetni az intézményi térítési díj mértékével azonos személyi térítési díjat, a fenntartó határozattal állapítja meg a személyi térítési díjat az alábbiak figyelembevételével:
a) az ellátásban részesülő havi jövedelme,
b) az ellátásban részesülő jelentős készpénz vagy ingatlan vagyona, ezek hiányában
c) a tartásra köteles és képes személy havi jövedelme.
(4) Az a készpénz vagy ingatlan vagyon tekinthető jelentősnek, amelynek összege, illetve forgalmi értéke az intézményi térítési díj egy évi összegét a jogosult elhelyezésekor vagy a térítési díj felülvizsgálatakor, illetve a lekötött készpénzvagyon és a jelzálogjog értékének módosításakor meghaladja.
117/A. § (1) A bentlakásos intézményekben a jövedelemmel nem rendelkező 16 év fölötti ellátottak részére személyes szükségleteik fedezésére az intézmény költőpénzt biztosít. Költőpénzt kell biztosítani annak az ellátottnak is, aki helyett a térítési díjat jövedelem hiányában kizárólag a tartásra köteles és képes személy fizeti, illetve a térítési díjat ingatlan vagyona terhére állapították meg. Ha az ingatlan vagyonnal rendelkező ellátottnak költőpénzt állapítanak meg, a költőpénz terhelését a térítési díjra vonatkozó szabályok szerint kell elrendelni. A költőpénz havi összege nem lehet kevesebb a tárgyév január 1-jén érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20%-ánál. Legalább a költőpénz összegére kell kiegészíteni az ellátottnak ezt az összeget el nem érő jövedelmét.
(2) A bentlakásos intézményben az ellátott által fizetendő térítési díjat úgy kell megállapítani, hogy részére legalább az (1) bekezdés szerinti költőpénz visszamaradjon.
117/B. § (1) A szociális és családügyi miniszter által rendeletben meghatározott, az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezési körülményeket és szolgáltatásokat biztosító tartós bentlakásos intézményben a személyi térítési díj mellett az intézményi elhelyezéskor egyszeri hozzájárulás vagy személyi térítési díj pótlék is kérhető. Az egyszeri hozzájárulás összege az éves intézményi térítési díj tízszeresét, a személyi térítési díj pótlék a havi intézményi térítési díj kétszeresét nem haladhatja meg. Ha a gondozás tíz éven belül - a haláleset kivételével - megszűnik, az egyszeri hozzájárulásnak a fennmaradó évekre jutó időarányos részét vissza kell fizetni.
(2) Az (1) bekezdés szerinti egyszeri hozzájárulás összegének legalább tíz százalékát a fenntartó elkülönítetten kezeli, az (1) bekezdésben meghatározott visszafizetési kötelezettség teljesíthetősége érdekében.
(3) Az (1) bekezdés szerinti egyszeri hozzájárulás összegének legalább harminc százalékát szociális intézményfejlesztésre, működtetésre, valamint a tárgyi, személyi feltételek javítására kell fordítani.

1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet
a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
Az intézmény tárgyi feltételei
41. § (1) A bentlakásos intézményben biztosítani kell a napi huszonnégy órás szolgálatot, a folyamatos működéshez szükséges személyi és tárgyi feltételeket.
(2) A bentlakásos intézményben ki kell alakítani
a) az éjszakai és nappali tartózkodásra (lakhatás),
b) a személyi tisztálkodásra,
c) az étkezésre,
d) az intézmény jellege szerinti közösségi együttlétre, tevékenységre (pl. társalgó, könyvtár, foglalkoztató, kápolna, imaterem), valamint mentális gondozásra,
e) az egészségügyi ellátás céljára (pl. orvosi szoba, betegszoba),
f) gondozási egységenként legalább húsz négyzetméter alapterületű közösségi együttlétre,
g) a látogatók fogadására
szolgáló helyiséget.
(3) Amennyiben az ellátást igénybe vevő az intézmény által biztosított étkeztetést nem veszi igénybe, a vásárolt élelmiszer intézményen belüli elfogyasztásának kulturált feltételeit biztosítani kell.
(4) A bentlakásos intézmény akkor alkalmas gondozási feladatok ellátására, ha
a) a lakószobában egy ellátottra legalább hat négyzetméternyi lakóterület,
b) tíz ellátottra legalább egy fürdőkád vagy zuhanyzó, valamint nemenkénti illemhely
jut és biztosított a folyamatos fűtés- és melegvíz-szolgáltatás.
42. § (1) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a bentlakásos intézményi lakószobában legfeljebb négy személy helyezhető el. Négynél több személyt egy lakószobában csak kivételesen indokolt esetben lehet elhelyezni, azonban ilyen esetben is biztosítani kell a 41. § (4) bekezdésének a) pontjában foglaltakat.
(2) Házaspárok (élettársak) elhelyezésére külön lakószobát kell biztosítani.
43. § Az átlagot jóval meghaladó minőségű elhelyezési körülménynek minősül
a) az olyan önálló, egy- vagy kétszemélyes lakrész, amely lakószobát, konyhát és fürdőszobát, esetleg egyéb helyiséget foglal magába; és egy ellátottra legalább tíz négyzetméter nagyságú lakóterület jut, vagy
b) az olyan egy- vagy kétszemélyes lakószoba, amelyhez önálló fürdőszoba tartozik,
és épülete korszerűen kialakított és berendezése teljes mértékben felszerelt (tv, hűtőszekrény, mosógép stb.).