OBH 5691/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	Panaszos sérelmezte a települési önkormányzat képviselő-testületének a döntését, amely szerint két gyermekétől az étkezési térítési díjkedvezményt megvonták. A panaszos kitért még a család szociális helyzetére is, ami férje munkanélkülisége is nehezít. Az önkormányzat polgármestere a döntés indokáról - a panaszos írásban előterjesztett kérését követően - levélben adott tájékoztatást. E szerint az önkormányzat képviselő-testülete hivatalból vizsgálta a térítési díj mérséklésének lehetőségét és szükségességét, és úgy ítélte meg, hogy a panaszos életkörülményei nem indokolják - a rendszeres gyermekvédelmi támogatáson kívül - más kedvezmény nyújtását. 
Az Alkotmányban rögzített gyermeki jogok, a szociális biztonsághoz fűződő jog, a jogorvoslati jog, valamint a jogállamiság elvéhez szorosan hozzátartozó tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének alapos gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.
A települési önkormányzat polgármesterétől, a jegyzőtől és a közigazgatási hivataltól kapott információk alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A megállapított tényállás
	Kisnyárád Község Önkormányzatának Képviselő-testülete úgy döntött a 29/1999. (VII. 15.) számú határozatában, hogy az óvodásoknak és az általános iskolai tanulóknak egyéni elbírálás alapján étkezési térítési díjkedvezményt adhat. Az 1999/2000-es tanévben a testület az óvodásoknak 50 %-os és 100 %-os, az iskolásoknak 50 %-os étkezési díjkedvezményt biztosított. Az erről szóló 45/1999. (IX. 15.) számú határozat szerint díjkedvezményben részesült 31 gyermek. A panaszos gyermekeinek a testület nem állapított meg étkezési díjkedvezményt, holott az előző tanévben a gyermekek részesültek ebben a támogatásban. Az önkormányzat polgármestere tájékoztatása alapján a képviselő-testület hivatalból egy-egy tanévre állapítja meg a juttatást, ezért az 1998/1999. tanévre biztosított kedvezmény automatikusan megszűnt a tanév végével. A kedvezmény megszüntetéséről - a juttatás biztosításának módja miatt - a képviselő-testület nem hozott egyedi határozatot.
A képviselő-testület a szociális ellátások biztosításának helyi szabályait a 3/1993. (VI. 17.) Ör. számú rendeletében állapította meg. A gyermekvédelmi támogatások rendszerébe tartozó természetben nyújtott ellátásokról - a helyi rendelet többszöri módosítása ellenére - a képviselő-testület nem alkotott rendeletet. A kapott információk szerint a mindenkori költségvetési források függvénye volt, hogy ezt az ellátást tudja-e nyújtani a helyi önkormányzat, ezért nem kívánták rendeletben meghatározni a jutatás módját és feltételeit.

Az érintett alkotmányos jog
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
•	2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57. § (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.
•	67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.
•	70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (Gytv.)
1. § (1) E törvény célja, hogy megállapítsa azokat az alapvető szabályokat, amelyek szerint az állam, a helyi önkormányzatok és a gyermekek védelmét ellátó természetes és jogi személyek, továbbá jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezetek meghatározott ellátásokkal és intézkedésekkel segítséget nyújtsanak a gyermekek törvényben foglalt jogainak és érdekeinek érvényesítéséhez, a szülői kötelességek teljesítéséhez, illetve gondoskodjanak a gyermekek veszélyeztetettségének megelőzéséről és megszüntetéséről, a hiányzó szülői gondoskodás pótlásáról, valamint a gyermekvédelmi gondoskodásból kikerült fiatal felnőttek társadalmi beilleszkedéséről.
5. § E törvény alkalmazásában
j) természetbeni ellátás: olyan támogatás, amellyel a gyermeket alapvető szükségleteinek kielégítésében az állam (önkormányzat) anyagi javak biztosításával, szolgáltatások kifizetésével és nyújtásával segíti,
16. § Az e törvényben meghatározott, a gyermekek védelmét biztosító hatósági feladat- és hatásköröket
a) a helyi önkormányzat képviselő-testülete,
b) a települési önkormányzat jegyzője,
18. § (1) E törvény, valamint a települési önkormányzat rendelete szerint az önkormányzat képviselő-testülete a jogosult gyermeknek rendszeres gyermekvédelmi támogatást és rendkívüli gyermekvédelmi támogatást folyósít.
(2) A települési önkormányzat a rendeletében meghatározott módon és feltételek szerint a gyermek és a fiatal felnőtt szociális rászorultságára tekintettel az e törvényben meghatározott pénzbeli ellátásokat kiegészítheti, továbbá más pénzbeli támogatásokat is megállapíthat.
28. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testületének döntése alapján a rendszeres és a rendkívüli gyermekvédelmi támogatás természetbeni ellátás formájában is nyújtható, különösen a védelembe vett gyermekek számára.
(2) Természetbeni ellátás különösen az általános iskolás gyermekek tankönyv- és tanszerellátásának támogatása, a gyermekintézmények étkezési térítésének díjkedvezménye, tandíj, egészségügyi szolgáltatásért fizetendő térítési díj, illetve egyéb ellátás kifizetésének átvállalása.
29. § (1) A helyi önkormányzat a személyes gondoskodást nyújtó ellátások (a továbbiakban: személyes gondoskodás) formáiról, azok igénybevételéről, valamint a fizetendő térítési díjról rendeletet alkot.
123. § Az ellátásra jogosultság, a jogosultak jogainak és kötelezettségeinek megállapítására, a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásra az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit - az e törvényben meghatározott eltérésekkel - kell alkalmazni.
124. § (1) Az eljárásra az a települési önkormányzat képviselő-testülete, jegyzője vagy az a gyámhivatal (a továbbiakban: eljáró szerv) illetékes, amelynek a területén a gyermek szülői felügyeletet gyakorló szülőjének, gyámjának, az ügyei vitelében akadályozott, illetőleg a cselekvőképességet érintő gondnokság alatt álló személy gondnokának a lakóhelye van.

•	1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (Ötv.)
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
(4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról, az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről, az egészségügyi és a szociális alapellátásról, a közvilágításról, a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról; köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.
11. § (1) A képviselő-testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye.
(2) A polgármester (főpolgármester), valamint a képviselő-testület bizottságának, részönkormányzat testületének önkormányzati jogkörben hozott hatósági határozata ellen a képviselő-testülethez lehet fellebbezést benyújtani.
(3) A képviselő-testület (1) és (2) bekezdés alapján hozott határozatának a felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással a bíróságtól lehet kérni a határozat közlésétől számított harminc napon belül. A pert az önkormányzat ellen kell indítani.

•	1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól (Áe.)
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelenlevő ügyféllel azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet.

A vizsgálat megállapításai
	A rendelkezésre álló iratokból és a közölt információkból kitűnik, hogy a panaszos kiskorú gyermekei részesültek étkezési térítési díjkedvezményben az 1998/1999-es tanévben. Az 1999/2000. tanévre vonatkozóan azonban a képviselő-testület nem állapította meg részükre ezt a támogatást. A testületi döntést tartalmazó jegyzőkönyv-kivonat indokolást nem tartalmaz.
Az önkormányzat polgármesterének a panaszosnak írt leveléből szerezhető tudomás arról, hogy a család életkörülményei nem indokolják - a rendszeres gyermekvédelmi támogatáson kívül - más kedvezmény nyújtását. A család jövedelmi viszonyairól tényszerű adatok nem álltak rendelkezésre. A családnak az életkörülményeire való utalás - a polgármesteri tájékoztatás szerint - az életvitelük ismeretén alapult. Az Ötv. 8. §-ában foglaltak szerint: a települési önkormányzat a szociális ellátásról, valamint a gyermek- és ifjúsági feladatokról való gondoskodást a kötelezően ellátandó közszolgáltatások keretében végzi.
A Gytv. 1. §-a - többek között a gyermekek törvényben foglalt jogainak és érdekeinek érvényesítéséhez az e törvényben meghatározott ellátásokat és intézkedéseket az állam, a helyi önkormányzatok, egyéb személyek és szervezetek biztosítják, a Gytv. 16. §-ban pedig a jogszabály a hatósági feladat- és hatásköröket részben a helyi önkormányzat képviselő-testületéhez telepíti.
A hatáskörök gyakorlásának módjára vonatkozóan a helyi önkormányzatot rendeletalkotási kötelezettség terheli a személyes  gondoskodást nyújtó ellátások körében. 
A Gytv. 28. § (2) bekezdésében felsorolt természetben nyújtott ellátások megállapítását a törvény a települési önkormányzat képviselő-testületének a döntésére bízza. A Gytv. idézett szabályainak értelmezéséből az következik, hogy a kisnyárádi képviselő-testületnek a 29/1999. (VII. 15.) számú határozatában foglalt döntése a Gytv. 28. § (1) bekezdésében foglalt felhatalmazáson alapult. A képviselő-testület saját elhatározása szerint vonhatta a rendeletalkotási körbe a természetben nyújtott ellátási formákat. 
Az eljárási cselekmények tekintetében a Gytv. 123. §-a kimondja, hogy az ellátásra jogosultság, a jogosultak jogainak és kötelezettségeinek megállapítására, a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásra az Áe. szabályait kell alkalmazni, az e törvényben meghatározott eltérésekkel.
A képviselő-testület nem hozott egyedi határozatot a panaszost érintő döntéséről, ezzel részben nem tett eleget a Gyvt. azon követelményének, amely szerint államigazgatási ügyként kell tekinteni az ilyen típusú ügyeket. Az Áe. 42. § (1) bekezdésében előírtak sem érvényesültek másfelől, amely szerint az ügy érdemében az államigazgatási szerv határozatot hoz. A képviselő-testület - a határozathozatal mellőzésével -  megfosztotta a panaszost a bírósági felülvizsgálat kezdeményezésének a lehetőségétől, amely az Áe. 11. §-ában meghatározott törvényi garancia. Mindezen körülmények visszásságot okoztak az Alkotmányban biztosított jogorvoslati joggal összefüggésben.
Megállapítható továbbá az alkotmányos visszásság a gyermeki jogokhoz és a szociális biztonsághoz fűződő joghoz kapcsolódóan is, mivel a család rászorultságára vonatkozó megállapítás feltételezésen alapult.
A panaszos jövedelmi viszonyainak tisztázatlansága, a határozatba foglalás és a közlés elmaradása - az Áe. szabályainak sérelmén túl - visszásságot okoztak a jogállamiság elvéből eredő tisztességes eljáráshoz való alkotmányos joghoz kapcsolódóan.
Megállapítom, hogy a panaszos sérelmének az orvoslása okafogyottá vált a konkrét ügyben, mivel az adható támogatás az 1999/2000-es tanévre vonatkozott.   
	A megállapított alkotmányos visszásságokra tekintettel az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdésében foglaltak alapján a következő kezdeményezést teszem:
1.	Felkérem Kisnyárád Község Önkormányzatának Képviselő-testületét, hogy
a) az Áe-ben meghatározott kötelezettségének megfelelően az étkezési térítési díj-kedvezményt megállapító vagy elutasító döntéseiről a jövőben hozzon konkrét, egyedi határozatot;
b) az Ötv. 11. § (3) bekezdésében foglaltak szerint tájékoztassa a  határozat rendelkező részében az érintettet a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről.  
2.	Felkérem Kisnyárád Község Önkormányzatának jegyzőjét, hogy az Áe szabályainak megfelelően gondoskodjék a határozat közléséről.
	Kérem Kisnyárád Község Önkormányzat polgármesterét és jegyzőjét,  hogy a kezdeményezéssel kapcsolatos álláspontjáról és intézkedéséről az 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése alapján 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek.

Budapest, 2000.  november 18.

Gönczöl Katalin