OBH 5640/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr.Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:
	A panaszosok beadványukban azt sérelmezték, hogy a lakókörnyezetükben lévő egyik ingatlan tulajdonosa szabálytalan állattartási ügyében évek óta nem intézkedik hathatósan a csopaki önkormányzat jegyzője.

Érintett alkotmányos jogok:
•	Alkotmány   2. § (1) bekezdése A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
•	Alkotmány 13. § (1) bekezdése A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
•	Alkotmány 18. §  A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

Alkalmazott jogszabályok:	 A melléklet tartalmazza

Megállapított tényállás:
	A panaszosok 1998-ban bejelentették a csopaki jegyzőnél, hogy szomszédjuk a helyi állattartási rendeletben előírtnál több állatot tart. Az állattartás körülményei az alapvető higiéniás követelményeknek sem felel meg és kérték annak szabályossá tételének elrendelését, illetőleg az állattartás megtiltását. Indokolásul előadták, hogy a telken lévő trágya miatt elviselhetetlen a környéken a bűz, a legyek mennyisége, valamint az ingatlan mellett húzódó közút túlodalán lévő Séd patakba folyhat esőzések alatt a szennyezettség. A csopaki jegyző a kifogásolt állapotot megvizsgálva 1998. októberében hozott határozatával az állattartást megtiltotta. A Veszprém Megyei Közigazgatási Hivatal a határozatot megsemmisítette arra hivatkozva, hogy az önkormányzat állattartási rendelete jogszabálysértően jogosította fel a jegyzőt eljárási hatáskörrel. A jegyző a másodfokú hatóság iránymutatása alapján szabálysértési eljárásban pénzbüntetéssel sújtotta az állattartót az  állattartás szabályainak megsértése miatt.
Az ÁNTSZ a közegészségügyi szabályok megsértése miatt meghatározott munkálatokra kötelezte az állattartót, azonban ennek a döntésnek sem tett eleget a kötelezett.
Csopak Község önkormányzata a megyei közigazgatási hivatal jelzésére módosította az állattartási rendeletét és az abban meghatározott hatáskörök gyakorlását a képviselő-testület a polgármesterre ruházta.

A vizsgálat megállapításai:
	Eljárásom során tájékoztatást kértem a csopaki jegyzőtől arra vonatkozóan, hogy milyen intézkedést tett a szabálytalan állattartó épületek, valamint a változatlanul szabálytalan állattartás ügyében 1998. óta.
Az ÁNTSZ városi intézetétől is információkat kértem arról, hogy a kötelezettséget előíró határozatának végrehajtatása ügyében mit tett.
Megkerestem eljárásom alatt a megyei közigazgatási hivatal vezetőjét is, hogy a rendelettel kapcsolatos törvényességi észrevételét elfogadta-e a képviselő-testület, a módosított rendelettel szemben élt -e ismételten észrevétellel.
	A válaszokból megállapítottam, hogy a szabálysértési eljárásban hozott határozat nem hozta meg az eredményt, az állattartó nem változtatta meg az állatartás körülményeit. A környék a mai napig szenvedi az állatok tartásával járó bűzt, a legyeket, az egészségre veszélyes környezetet.
	Az ÁNTSZ válaszából kitűnik, hogy megállapította, hogy az előző határozatát hatáskörét túllépve hozta meg, ezért arra vonatkozóan végrehajtási intézkedést nem tehet.  Tekintettel arra, hogy a szabálytalan állapot azonban fennáll, ismételten kezdeményezte a szabálysértési bírság kiszabását, valamint a trágyagyűjtők műszaki állapotának vizsgálatát. Tájékoztatta az ÁNTSZ a jegyzőt, hogy amennyiben az állattartás körülményeiben lényeges változás, javulás a jövőben  nem tapasztalható, kezdeményezik az állattartás végleges felszámolását.
A jegyző arról tájékoztatott, hogy, bár az állattartó bizonyos fokig javított az állattartás körülményein, az állatok számát nem csökkentette a rendeletben meghatározott szám alá és nem alakította ki megfelelően a trágyatárolót.
Ismételt megkeresésemre arról tájákoztatott a jegyző, hogy építésügyi hatósági intézkedés még nem történt az ügyben, ezért elrendelte az eljárás lefolytatását  az ÁNTSZ útmutatása szerint. A megyei közigazgatási hivatal törvényességi észrevételei alapján a képviselő-testület módosította a helyi állattartási rendeletét (2000. 08.02) és  a polgármesterre ruházta az állattartással kapcsolatos nem a Korm. rendelet hatálya alá tartozó hatósági jogkört.
A megyei közigazgatási hivatal vezetője arról adott számot, hogy a módosított rendelettel szemben - annak megállapítása mellett, hogy szóbeli jelzésére a hatósági jogkört most már helyesen a polgármesterhez rendelték - több észrevételt tett. Ezek végrehajtására folyó év október 31-t jelölte meg határidőként. A jelen ügy vonatkozásában az OTÉK 36. § (5) bekezdése ügydöntő, hiszen e jogszabályhely szerint a helyi állattartási rendeletben kell meghatározni az állattartó épületek és más épület (építmény) közötti megtartandó távolságot. Ugyanakkor a kérdéses rendelet jelenleg (és a módosítás előtt is) csak a természetes vizek és a Balaton partjától való védőtávolságot szabályozza (Ök. rendelet 3. §).
A rendelkezésre álló iratokból és információkból megállapítottam, hogy a képviselő-testület állattartási rendelete miatt (amely a jegyző hatáskörébe utalta a vonatkozó hatósági jogkört) huzamos ideig nem lehetett jogszerű, végrehajtható hatósági  döntést hozni. Ezzel a testület a panaszosoknak és a környezetükben élőknek  az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében rögzített a tulajdonhoz fűződő ( az ingatlanok rendeltetésszerű használatában való akadályoztatás) és az Alkotmány 18. § - ban biztosított egészséges környezethez való alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot okozott. A törvénysértő rendelet az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével kapcsolatban is visszásságot okozott, különös tekintettel arra, hogy azt a képviselő-testület több mint másfél évvel  a közigazgatási hivatal jelzését követően módosította a jogszabálynak megfelelően.
A panaszosok csatolták a polgármesterhez írt levelüket, amelyben mind az állattartási, mind az állattartó engedély nélküli építési ügyében soron kívüli döntést kértek.
A helyi állattartási rendelettel kapcsolatban a megyei közigazgatási hivatal törvényességi észrevételére figyelemmel ajánlást nem teszek.
	A két éve húzódó szabálytalan állattartás és az engedély nélküli építkezés ügyében a vizsgálat alkotmányos jogokkal összefüggésben beigazolódott visszásság megszűntetése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. §-a alapján felkérem 

1.) Csopak Község Önkormányzatának  polgármesterét, hogy soron kívül hozzon határozatot az 1998-ban előterjesztett és azt többször megismételt kérelemre.

2.) Csopak Község Önkormányzata jegyzőjét, hogy 
   a.) az engedély nélküli építkezés ügyében elrendelt eljárást soron kívül fejezze be (amennyiben ez még nem történt meg) és tegye meg a szükséges intézkedéseket, valamint
   b.) hívja fel munkatársai figyelmét mind az anyagi, mind az eljárási jogszabályok maradéktalan betartására.

Budapest, 2000. október 9.

Gönczöl Katalin

Melléklet az OBH 5640/14/1999. sz. jelentéshez

A vizsgálat során alkalmazott jogszabályok:
1957. évi IV törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló (továbbiakban Áe.)
 4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja.
15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről  (továbbiakban Ét.) 
18. § (1) Építési munkát végezni az e törvényben foglaltak, valamint az egyéb jogszabályok megtartásán túl, csak a helyi építési szabályzat, szabályozási terv előírásainak megfelelően szabad.
(2) Ha egy adott területen nincs építési szabályzat, illetőleg szabályozási terv, vagy azok a korábbi előírások szerint készültek, és nem szabályoznak - a 13. § (2) bekezdésében előírtak, illetőleg azok végrehajtására vonatkozó egyéb jogszabályokban rögzített követelményeknek megfelelően - teljeskörűen, építési munkát végezni csak e törvény, valamint az egyéb jogszabályok megtartásával és csak akkor lehet, ha a célzott hasznosítás jellege, a beépítés mértéke és módja illeszkedik a meglévő környezethez.

253/1997. (XII.20.) kormányrendelet az országos településrendezési és építési követelményekről (továbiakban OTÉK) 
36. § (5) bekezdés: Az állattartás céljára szolgáló épületek, helyiségek és melléképítmények építési telken való elhelyezésénél irányadó védőtávolságokat és más építési feltételeket - a közegészségügyi és az állategészségügyi, továbbá a környezetvédelmi követelmények meghatározásával - az állattartásról szóló helyi önkormányzati rendeletben kell megállapítani. A helyi rendelet kiadásáig az említett követelményeket az egészségügyi szakhatóság eseti előírása alapján kell meghatározni.

1995. évi XCI. törvény az állategészségügyről (továbiakban Áetv.)
1. § (1) A törvény hatálya kiterjed:
a) az állat - ideértve a vadon élő állatot is - (a továbbiakban: állat) tartásának .... járványügyi és higiéniai szempontból történő ellenőrzésére,
f) az a)-e) pontban foglalt tevékenységek engedélyezésére és ellenőrzésére.
2. § E törvény alkalmazásában
1. állategészségügy: az állattartás, -forgalmazás járványügyi, gyógyászati, állathigiéniai, szaporodásbiológiai, takarmányhigiéniai feladatait, az élelmiszer-előállítás, tárolás, felhasználás járványügyi, higiéniai feladatait, valamint az állati eredetű élelmiszer-forgalmazás járványügyi és higiéniai feladatait, a zoonózisokkal kapcsolatos feladatokat, az állatgyógyászati készítmények előállításával, forgalomba hozatalával, forgalmazásával, tárolásával, felhasználásával, engedélyezésével és ellenőrzésével kapcsolatos feladatokat, valamint a felsorolt feladatok irányítását, szervezését, eszközellátását, továbbá az e feladatokkal összefüggő kutatást, képzést is magában foglaló tevékenység;
5. állathigiénia: az állat tartásának, az állati eredetű élelmiszer és állati eredetű termék előállításának, tárolásának és forgalomba hozatalának az állatbetegségekkel összefüggő követelményrendszere;
3. § (1) Az állat tartásánál meg kell tartani az állategészségügyi, a közegészségügyi, a környezetvédelmi, valamint az állatvédelmi előírásokat; ezeket érvényesíteni kell az állat szállítása, forgalmazása, az állati eredetű élelmiszer és állati eredetű termék előállítása, feldolgozása, tárolása és forgalmazása során is.
(3) Az állattartó hely létesítéséhez szükséges engedély az állategészségügyi hatóság szakhatósági hozzájárulásával adható ki.
23. § (1) Az állategészségügyi igazgatást ellátja
f) a települési önkormányzat képviselő-testülete, illetőleg jegyzője (a fővárosban a fővárosi közgyűlés és a fővárosi kerületi képviselő-testület);...
36. § Az állategészségügyi körzetben működő hatósági állatorvos
k) ellenőrzi
ka) az állattartónál, -forgalmazónál az állategészségügyi szabályok megtartását, az állatok egészségi állapotát,
kh) állategészségügyi és takarmányhigiéniai szempontból az állatok etetésére felhasználandó takarmányt, a legelőt, az itatóvizet, az állatok elhelyezésére szolgáló épületet, az állattartás során használt gépet, a berendezést, valamint az alkalmazott technológiát,

1998. évi XXVIII. törvény az állatok védelméről (továbbiakban: Ávtv.)
2. § E törvény hatálya kiterjed:
(1) a) a gazdasági haszon céljából tartott, igénybe vett állatokra;
3. § E törvény alkalmazásában:
1. állattartó: az a személy, aki az állattal rendelkezni jogosult;
8. jó gazda gondossága: az az emberi tevékenység, amely arra irányul, hogy az állat számára olyan életkörülményeket biztosítson, amely az annak fajára, fajtájára és nemére, korára jellemző fizikai, élettani, tenyésztési és etológiai sajátosságainak, egészségi állapotának megfelel, tartási, takarmányozási igényeit kielégíti (elhelyezés, táplálás, gyógykezelés, tisztán tartás, nyugalom, gondozás, kiképzés, nevelés, felügyelet).
4. § (1) Az állattartó köteles a jó gazda gondosságával eljárni, az állat fajának, fajtájának és élettani szükségleteinek megfelelő életfeltételekről gondoskodni.
43. § (1) Aki tevékenységével vagy mulasztásával az állatok kíméletére, védelmére vonatkozó jogszabály vagy hatósági határozat előírását megsérti - magatartásának súlyához, ismétlődéséhez igazodó - állatvédelmi bírságot köteles fizetni.
(4) A bírság megfizetése nem mentesít más jogkövetkezmények alól.

245/1998. (XII.31.) kormányrendelet a települési önkormányzat jegyzőjének az állatok védelmével, valamint az állatok nyilvántartásával kapcsolatos egyes feladat- és hatásköreiről (továbbiakban: korm.rend.)
2. § A jegyző az állattartót az állat megfelelő és biztonságos elhelyezése, valamint szökésének megakadályozása érdekében a természetvédelmi oltalom alatt álló állat, illetve természetvédelmi oltalom alatt nem álló veszélyes állat esetében a természetvédelmi hatóság szakhatósági állásfoglalásának kikérése után meghatározott építési munka elvégzésére kötelezheti.
4. § (1) A jegyző az állatvédelmi és az állattartási szabályok megsértése esetén meghatározott cselekmény végzésére, tűrésére vagy abbahagyására kötelezheti az állattartót az állatok védelme érdekében.
5. § Az állattartás céljára szolgáló létesítmények elhelyezésére, építésére és karbantartására az építésügyi, az állat-egészségügyi, a környezet- és természetvédelmi, valamint a közegészségügyi jogszabályok rendelkezései az irányadók.
7. § (1) A jegyző az állatvédelemre, valamint az állattartásra vonatkozó szabályok megsértése esetén - a (2) bekezdés szerinti állatok kivételével - az állattartást korlátozhatja, megtilthatja.

41/1995. (V.28.) FM rendelet az Állat-egészségügyi Szabályzat kiadásáról
Szabályzat
1. § (1) Állatokat tartani - amennyiben külön jogszabály másként nem rendelkezik - csak az Országos Építésügyi Szabályzat (a továbbiakban: OÉSZ) által előírtaknak megfelelő helyen és építményben, valamint a külön jogszabályban foglaltak szerint szabad.
(2) Az állattartáshoz olyan állattartó épületet, telepet, karámot, stb. (a továbbiakban: állattartó létesítmény) kell létesíteni, továbbá olyan állattenyésztési, állattartási technológiát (a továbbiakban: technológia) kell alkalmazni, amely lehetővé teszi az állatok fertőzésmentes, egészséges környezetben való tartását és biztosítja, hogy az állati termék közvetlenül emberi fogyasztásra vagy élelmiszer-előállításra alkalmas legyen.
(4) Az állatok tartása az emberek, az állatok egészségét nem veszélyeztetheti, a környezetet nem károsíthatja.
2. § (1) A Tv. 4. §-ában, 33. §-ának f) és i) pontjában, valamint 34. §-ában felsorolt létesítmények és járulékos építményeik telepítése, építése, átalakítása, bővítése, használatba vétele, fennmaradása és rendeltetés-módosítása esetén, a területileg illetékes megyei (fővárosi) állat-egészségügyi és élelmiszerellenőrző állomás (a továbbiakban: állomás) a szakhatósági hozzájárulását az engedélyező hatósághoz benyújtott terveknek a 2. számú függelékben foglaltak szerint elvégzett vizsgálata alapján adja ki.