OBH 4824/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt
Tárgy:  Az önkormányzatok feladata a középsúlyos értelmi fogyatékos  gyermekek oktatásában

Az eljárás megindulása
	A panaszos azért nyújtott be kérelmet az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert álláspontja szerint a Bp. XIX. kerületi Önkormányzat, valamint a Móra Ferenc Óvoda és Általános Iskola vezetése a középsúlyos értelmi fogyatékos gyermekekkel szemben hátrányos megkülönböztetést alkalmazott.
	Az ügyben az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos jog sérelme, valamint a 70/A. § -ban deklarált diszkrimináció tilalmának megsértése gyanúja miatt vizsgálatot indítottam, melynek során megkerestem a fővárosi, és a kerületi önkormányzatot is, és a beszerzett információk alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A tényállás
	A panaszos - három hasonló helyzetű szülő-társának a nevében is - sérelmezte, hogy a Bp. XIX. kerületi Önkormányzat által fenntartott Móra Ferenc Óvoda és Általános Iskola vezetése 1997-ben úgy döntött, hogy a középsúlyos értelmi fogyatékos gyermekek csak a 6. évfolyam betöltéséig járhatnak az intézménybe, azt követően csak az enyhe értelmi fogyatékos gyermekek oktatását fogják végezni, a panaszos gyermekének és három társának a 2001-es tanévtől a kerületen kívül kell speciális képzést biztosító intézményt választaniuk. Ezzel az intézkedéssel "az önkormányzat és az iskola vezetése kifejezte, hogy csak nyűg számukra középsúlyos értelmi fogyatékos gyermekek oktatása." Az intézmény vezetésének a gyermekével kapcsolatos eljárását is több területen kifogásolta. Előadta, hogy amióta az intézményt kritikával illette, az önkormányzat a korábban megállapított ápolási díjat megvonta.

A vizsgálat jogszabályi háttere
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül, b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat, c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül,
70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

•	Az 1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (a továbbiakban: Ötv.)
6. § (1) A községnek, városnak, fővárosnak és kerületeinek (továbbiakban: települési önkormányzat), a megyei önkormányzatnak egymástól eltérő feladat- és hatáskörei lehetnek: a) a helyi önkormányzatok a helyi igényektől és teljesítőképességtől függően egymástól eltérő önkormányzati feladat- és hatásköröket vállalhatnak. b) törvény a nagyobb lakosságszámú és teljesítőképességű önkormányzatoknak - más helyi önkormányzatokhoz képest - több kötelező feladat- és hatáskört állapíthat meg. A kisebb lakosságszámú település önkormányzata - amennyiben saját maga vagy társulásával arról közösen gondoskodni tud - működési területén önként vállalhatja a törvény által a nagyobb lakosságszámú települési önkormányzatnak, illetve megyei önkormányzatnak kötelezően előírt közszolgáltatás megszervezését. Ilyen esetben költségvetése számára igényelheti az átvállalt feladattal arányos fedezet biztosítását.
8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen (...) az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról; (2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.

•	Az 1993. évi III. tv. a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (a továbbiakban: Sztv.)
41. § (1) Ápolási díjra jogosult a hozzátartozó, ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre szoruló a) súlyos fogyatékos személy gondozását, ápolását végzi. (3) Az ápolási díjról a települési önkormányzat képviselő-testülete dönt.
42. § (1) Nem jogosult ápolási díjra a hozzátartozó, ha a) az ápolt két hónapot meghaladóan bármilyen nevelési-oktatási, egészségügyi vagy szociális intézményi ellátásban részesül; (2) Az (1) bekezdés a) pontja alkalmazásában a napi legfeljebb 4 órás pedagógiai fejlesztő foglalkoztatás nem minősül nevelési-oktatási intézményi ellátásnak.

•	Az 1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (a továbbiakban: Köot.)
86. § (1) A községi, a városi, a fővárosi kerületi és a megyei jogú városi önkormányzat köteles gondoskodni az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról, továbbá a nemzeti és etnikai kisebbség által lakott településen a nemzeti vagy etnikai kisebbséghez tartozók óvodai neveléséről és az általános iskolai neveléséről és oktatásáról. (2) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettség magában foglalja a többi gyermekkel, tanulóval együtt nevelhető, oktatható testi, érzékszervi, enyhe értelmi, beszéd- és más fogyatékos gyermekek, tanulók ellátását is. (4) Ha a fővárosi önkormányzat és fővárosi kerületi önkormányzat között létrejött megállapodás másképp nem rendelkezik, a fővárosi kerületi önkormányzat köteles gondoskodni: a) az enyhe értelmi fogyatékos tanulók általános iskolai oktatásáról;
87. § (1) A (...) fővárosi önkormányzat köteles gondoskodni e) a többi gyermekkel, tanulóval együtt nem foglalkoztatható, illetőleg oktatható testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos gyermekek, tanulók óvodai, iskolai, továbbá kollégiumi ellátásáról.
89. § A közoktatási feladatok zavartalan biztosítása érdekében a fővárosi, megyei önkormányzat a főváros, megye területén működő önkormányzatokkal együttműködési megállapodás megkötését kezdeményezi a közoktatással összefüggő - körzeti jellegű - szolgáltatások megszervezésére, így különösen b) a (...) testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos gyermekek, tanulók óvodai, iskolai ellátásának megoldására;
90. § (1) A közoktatási intézményt fenntartó önkormányzat meghatározza azt a működési (felvételi) körzetet, amelyben élő gyermekek, tanulók felvételét, átvételét az óvoda, iskola, nem tagadhatja meg [65. § (2) bek. és 66. § (2) bek.], továbbá a pedagógiai szakszolgálatot ellátó intézmény működési körzetét, továbbá az óvoda nyitvatartásának rendjét, s a helyben szokásos módon gondoskodik azok közzétételéről. (2) A testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos gyermekek nevelését ellátó óvoda, óvodai csoport, valamint a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos tanulók nevelését, oktatását ellátó iskola, iskolai csoport, osztály, tagozat, továbbá a beszédjavító intézet működési (felvételi) körzetének megállapítása előtt a fenntartó önkormányzat beszerzi az érdekelt önkormányzatok véleményét. (3) A fővárosi, megyei önkormányzat által fenntartott, a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos tanulók nevelését, oktatását több megyére, országrészre kiterjedően ellátó nevelési-oktatási intézmény működési (felvételi) körzetének meghatározása előtt be kell szerezni az Oktatási Minisztérium véleményét.

•	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. (Obtv.) 
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

A vizsgálat megállapításai:
	A vizsgálat megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat mint fenntartó nagyfokú önállósággal rendelkezik az intézményi struktúra kialakításában, szervezésében. A panaszban foglaltak alapján először azt kellett megvizsgálnom, hogy amennyiben a sérelmezett intézkedések, illetve mulasztások bizonyíthatóak lennének, akkor a tényállás alkalmas-e jogszabálysértés megállapítására, vagy alkotmányos visszásság okozására.

A fentiek eldöntéséhez a következő kérdésekre kerestem választ:
•	A kerületi önkormányzat köteles-e súlyos értelmi fogyatékos gyermekek oktatását biztosítani ?
•	A Móra Ferenc Óvoda és Általános Iskola teljesítette-e a törvényi kötelezettségét ?
•	Az intézményt a tankötelezettség végéig terheli-e felelősség a felvett tanulókkal szemben ?
•	A súlyos értelmi fogyatékos gyermekek hol tanulhatnak ?
•	A közlekedés költségeihez jár-e támogatás ?
•	Az ápolási díj milyen jogi feltételek között adható ?

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 8. § (1) bek. szerint az önkormányzatnak a helyi közszolgáltatások körében kell gondoskodnia az alapfokú oktatásról. Az önkormányzat közszolgáltatás keretében hozott döntése az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján is kizárólag törvényességi, és alkotmányossági okból vizsgálható felül. A gazdálkodás körében hozott döntését célszerűségi szempontból felülbírálni egyetlen szervezetnek sincs törvényben biztosított joga.
	A közoktatási törvény 86. § (1) - (2) bekezdései alapján megállapítható, hogy a fővárosi kerületi önkormányzat csak a többi tanulóval együtt oktatható enyhe értelmi fogyatékos gyermekek általános iskolai oktatásról köteles gondoskodni. A 87. § (1) bekezdésében foglaltak alapján a fővárosi önkormányzat köteles gondoskodni a többi gyermekkel, tanulóval együtt nem foglalkoztatható, illetőleg oktatható testi, érzékszervi, értelmi, beszéd- vagy más fogyatékos gyermekek, tanulók óvodai, iskolai, továbbá kollégiumi ellátásáról.
	A fenti szabályok egyértelműen meghatározzák az önkormányzatok feladatait, amely aszerint különbözik, hogy enyhe, vagy középfokban súlyos értelmi fogyatékos gyermekről van szó. A súlyos értelmi fogyatékos gyermekek és felnőttek ellátása pedig nem az oktatási rendszerben történik, hanem a szociális ellátórendszer biztosítja számukra a fogyatékosok napközi otthonát.
	A kerületi önkormányzat csupán az enyhe értelmi fogyatékos gyermekek ellátására köteles. Az a körülmény, hogy a gyermek beíratásakor csupán enyhe fokú értelmi fogyatékosságát állapították meg, majd egy későbbi vizsgálat során a fogyatékosságát középsúlyosnak minősítették, azzal a következménnyel járt, hogy akár a következő tanévtől átirányíthatták volna a fővárosi önkormányzat által - speciálisan a középfokban súlyos értelmi fogyatékos gyermekek számára - fenntartott intézménybe. Annak a kérdése, hogy az intézmény vezetése milyen távlati fejlesztési terveket dolgozott ki, csak a fenntartó döntését követően értékelhető. Az önkormányzat hosszabb távon nem kívánta a fővárosi önkormányzat feladatát átvállalni, mivel annak szakmai, és anyagi feltételei nem álltak rendelkezésére.
	Az önkormányzat azzal a döntéssel, hogy ezen tanulóknak csak a 6. év befejezését követően kell a speciálisan számukra fenntartott intézménybe járniuk, a családok helyzete iránt tanúsított megértő magatartást, mert ebben a korban már relatíve könnyebb, ugyanakkor szükséges is a gyermekek önállóbb életvitelhez szoktatása.
	A gyermekek számára a következő tanévtől a középsúlyos értelmi fogyatékos gyermekek oktatását végző fővárosi intézmények közül - a 4. számú Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottság (Bp. II. Csalogány u. 43.) szakvéleménye alapján - a Bp. VIII. Diószeghy Sámuel utcai, vagy a Bp. VII. Dohány utcai iskola és diákotthon kerülhet kijelölésre. Itt a 8. osztály befejezése után a tanulók a tankötelezettség végéig szakiskolai képzésben is részesülhetnek. Az elhelyezési javaslathoz szükséges szakmai vizsgálat elvégzése, valamint további információ érdekében a szülők a 201 58 92 -es telefonszámon érhetik el a bizottságot.
	Annak tisztázása érdekében is vizsgálatot folytattam, hogy az utazással felmerülő többletköltségek szempontjából milyen támogatásra számíthatnak a szülők.
	Megkeresésemre a Fogyatékos Gyermekek, Tanulók Felzárkóztatásáért Országos Közalapítvány kuratóriumának elnöke Tóth Egon arról tájékoztatott, hogy a súlyosan, halmozottan fogyatékos gyermekeket ellátó intézmények számára rendszeresen írnak ki pályázatokat. Ezekben az általuk oktatott, ellátott gyermekek szállításának költségeihez való hozzájárulásra - akár a szülők részére történő kifizetés céljából is - pályázhatnak. A Közalapítvány Kuratóriuma (1051. Bp. Báthory u. 10.) a 302 30 07-es telefonon bővebb információval tud szolgálni.
	A Bp XIX. ker. Önkormányzat tájékoztatása szerint a 2001. évi költségvetésbe már be is tervezték a középsúlyos értelmi fogyatékos gyermekek szállításának költségét. A szállítás a kisbusz üzemeltetését. a sofőr, és a kísérőtanár biztosítását jelenti. A tervek szerint a gyermekeket továbbra is a Móra Ferenc Óvoda és Általános Iskola előtt venné át a szülőktől a kísérő tanár, és szállítanák el a kiválasztott intézménybe, és délután ugyanott találkoznának a szülőkkel. A végső megoldás kialakítása az érintett szülőkkel történő megbeszélés után valósul meg.
	A fentiek értelmében a középsúlyos értelmi fogyatékos gyermekek oktatásának korlátozásával kapcsolatos panasz vizsgálatát alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában megszüntetem.
	Az ápolási díj megvonása ügyében a szociális biztonság veszélyeztetése miatt folytattam vizsgálatot. A jogszabály az ápolási díjat azoknak a hozzátartozójukat gondozó munkaképes korú személyeknek nyújtja, akik az ápolási feladat ellátása miatt nem tudnak munkát vállalni. Mivel a napi 4 órát meghaladó rendszeres ellátás már lehetővé teszi a gondozónak a - részmunkaidős - munkavállalást, az ápolási díj csak akkor jár, ha ilyen időtartamra sem biztosított az ápolt intézményi ellátása. Tekintettel a gyermek közoktatásban történő foglalkoztatását, és az iskola által kiadott igazolást, mely szerint a gyermek munkanapokon 9 órát tölt a Móra Ferenc Óvoda és Általános Iskolában, ezért a szülő munkavállalását a gyermeke ápolása nem akadályozza. Az önkormányzat ezért nem sértett jogszabályt amikor az ápolási díjat megvonták. A vizsgálatomnak nem lehet tárgya annak megállapítása, hogy történt-e jogszabálysértés, amikor az önkormányzat korábban - rendkívüli méltányosságból - de jogalap nélkül állapított meg számára ápolási díjat.
	A fentiek értelmében az ápolási díj megvonása ügyében benyújtott panasz vizsgálatát is megszüntetem alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában.

Budapest, 2000. november 23.

Gönczöl Katalin