OBH 4733/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kollár Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

A panaszos 1999. október 15-én érkezett beadványával azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert véleménye szerint a Budapesti Elektromos Művek Rt. egy olyan díjtartozás meg nem fizetése miatt kapcsolta ki a panaszost a villamos energia-szolgáltatásból, amely összeg befizetésének elmaradása nem a panaszos hanem a szolgáltató magatartására vezethető vissza. Amint azt panaszos a beadványában leírta, 1999. tavaszán rendszeresen a tényleges fogyasztásától eltérő teljesítményekről kapott számlát. A panaszos a villanyóra-állásról a kapura kitűzött papíron szokta tájékoztatni a leolvasót. Miután megállapította, hogy a számára megküldött számlák nem a tényleges fogyasztásról készültek, azokat az általa leolvasott óra-állással visszaküldte az ELMÜ-nek. Júliusig nem kapott értesítést a korrekcióról. Augusztus 21-én találkozott a leolvasóval, aki miután az óra leolvasásának eredményeként megállapította a panaszos által már ismert eltérést, a számla bemutatása nélkül elment. Következő hét hétfőjén a panaszos azt tapasztalta, hogy minden előzetes értesítés nélkül kikapcsolták nála az áramot. Ezt követően három levelet írt az ELMÜ-nek, de egyik levelére sem kapott választ.
Tekintettel arra, hogy a beadványban leírtak a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével illetve a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem fennálltára engedtek következtetni, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§-ában foglalt rendelkezés alapján az ügyben vizsgálatot indítottam. 
Vizsgálatom során tájékoztatást kértem az ELMÜ Rt. Érdi Fogyasztói Irodájának vezetőjétől valamint az ELMÜ Rt. Jogi Főosztályának vezetőjétől, valamint megkerestem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelőségének igazgatóját, akik a kért információkat a rendelkezésemre bocsátották.

A megállapított tényállás

A panaszos által 1998. május 5-én írt és az ELMÜ Rt. Érdi Kirendeltségéhez 1998. május 13-án érkezett levelében a panaszos amiatt nyújtott be reklamációt a céghez, mert állítása szerint az általa  visszaküldött és véleménye szerint rosszul kiállított számlákra vonatkozóan már több mint egy hónapja nem kapott választ. 
1998. május 27-én kelt levelében az Érdi Kirendeltség vezetője arról tájékoztatta a panaszost, hogy - mivel a leolvasó 1997. október hónaptól nem tud bejutni a fogyasztási helyre, ezért becslés alapján készítik a számlákat. Ugyanebben a levélben arra is felhívták a panaszos figyelmét, hogy amennyiben nem tudja megoldani a leolvasó fogadását, akkor levélben, vagy telefonon is elfogadják a mérőóra állására vonatkozó adatot. A levelet tértivevénnyel adták fel, de azt a posta "nem kereste" jelzéssel vissza küldte a feladónak. Az előbbihez hasonló tartalmú levelet kísérelt meg eljuttatni a cég a panaszoshoz 1998. június 26-án is, amely szintén "nem kereste" jelzéssel érkezett vissza.
1998. augusztus 5-én kelt levelében az ELMÜ Rt. Érdi Kirendeltségének vezetője arra kérte a panaszos, hogy jelöljön meg egy olyan munkanapot, amikor a leolvasást elvégezhetik. 
1998. október 17-én kelt levelében az Érdi Kirendeltség vezetője arról tájékoztatta a panaszost, hogy  amennyiben a cég felé fennálló tartozását nem fizeti ki, akkor tíz napon belül külön értesítés nélkül kikapcsolják a szolgáltatásból. A levelet tértivevénnyel postázták, az azonban "nem kereste" jelzéssel érkezett vissza. 
Az Érdi Kirendeltségre 1998. december 8-án érkezett levelében a panaszos amiatt reklamált, hogy a környéken dolgozó leolvasó csak délelőttönként jár, októberben pedig egy olyan értesítést hagyott a panaszos postaládájában, amely szerint még ugyanaznap, de szintén munkaidőben keresi fel ismét a panaszost. 
1999. január 6-án az Érdi Fogyasztói Iroda arról tájékoztatta a panaszost, hogy a hozzájuk érkezett levél alapján a számlázást korrigálták, ugyanakkor a korrekt elszámoláshoz szükséges együttműködést kérték a panaszostól.
1999. május 29-én a panaszos nevére az ELMÜ ismét kiállított egy fizetési felszólítást, de az "nem kereste" jelzéssel ismét visszaérkezett a feladóhoz.
A panaszos szerint az általa utoljára kifizetett számla számlákészítési időpontja 1999. január 30., teljesítési időpontja 1999. március 2. Ez a számla az 1998. november 21. és 1999. január 22. közötti időszakban elfogyasztott villamos energia- szolgáltatás ellenértéke volt.
Az ELMÜ Rt. Érdi Fogyasztói Irodájának vezetője által adott tájékoztatás szerint a számlázással kapcsolatos problémákat az okozta, hogy a panaszos nem tudott olyan időpontot megjelölni, amikor a leolvasó a fogyasztásmérő állását leellenőrizhette volna, ezért a számlákat a cég becsült óraállással készítette el, amelyek alacsonyabbak voltak a  tényleges fogyasztásnál.
Az általam megvizsgált - panaszos nevére kiállított - számlákon a kézzel áthúzott nyomtatott összegek alatt, illetve fölött kézzel írt számsorok láthatóak, szöveges megjegyzés azonban nem.
1999. július 3-án kelt levelében az ELMÜ Rt. Érdi Fogyasztói Irodája arról tájékoztatta a panaszost, hogy mivel a céggel szemben fennálló tartozását nem fizette ki, a levél keltének napjától a panaszosnál megszüntetik a villamosenergia-szolgáltatást. A levél "nem kereste" jelzéssel került vissza a feladóhoz.
A panaszos 1999. szeptember 6-án kelt levelével a Pest Megyei Fogyasztóvédelmi Felügyelőséget ismételten megkereste. 1999. szeptember 13-án kelt válaszlevelében a fogyasztóvédelmi felügyelőség igazgatója annak a véleményének adott hangot, hogy " (...) Minden háztartásban vannak olyan ügyek, amit csak személyesen lehet elintézni. Ilyenek többek között a közüzemi szolgáltatások is... Érthetetlen számunkra, hogy erre miért nem tud időt szakítani és úgy, ahogy Felügyelőségünkhöz el tudott jönni, az Elektromos Műveket is fel tudja keresni ügyfélfogadási időben. (...) Ismételten kérem, hogy az érdemi intézkedés érdekében, levelezés helyett, személyesen keresse fel a Budapesti Elektromos Művek központját, vagy valamelyik kirendeltségét. Hátralékának kifizetésére részletfizetési kedvezményt is kérhet, amit általában teljesítenek is." 
1999. szeptember 7-én kelt levelében a cég energiaszámlázási főosztályának vezetője az éves leolvasásra való áttérésre tett javaslatot a panaszosnak.  
A panaszos 1999. szeptember 9-én írt, és a cég vezérigazgatójához címzett levelére  szeptember 28-án kelt levelében az ELMÜ Rt. Gazdasági Igazgatóságának egyik főosztályvezetője és osztályvezetője a következőket válaszolta: "Az Ön panaszával kapcsolatban a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Fogyasztóvédelmi Felügyelőség is vizsgálatot folytatott. A Felügyelőség a vizsgálatot lezárta azzal a megállapítással, hogy a számlák megjegyzés nélküli visszaküldésével Ön alapvetően hibát követett el, mert ebből nem lehetett megállapítani a számlakiegyenlítés megtagadásának okát. Fentiek alapján jogos követelésünk fenntartása mellett, az ügyet az ELMÜ Rt. részéről lezártnak tekintjük."   
1999. október 11-én kelt levelében az ELMÜ vezérigazgatója illetve egyik főosztályvezetője - a panaszostól 1999. október 7-én érkezett levél tartalmára hivatkozva - arra kérték a panaszost, hogy a fogyasztásmérő leolvasása céljából jelöljön meg egy tetszőleges időpontot. A levélben a cég nevében eljáró vezérigazgató, illetve osztályvezető azt az ígéretet tette, hogy a leolvasást követően rövid időn belül átnézik a korábbi számlákat és eljuttatják a panaszoshoz a ténylegesen fizetendő összeget tartalmazó számlát.
1999. október 12-én kelt levelében az Érdi ELMÜ Kirendeltség vezetője arról tájékoztatta a panaszost, hogy áramdíj-hátraléka 47.658 Ft.  A levélben arról tájékoztatták a panaszost, hogy  a fenti összegű díjhátralékot az 1999. augusztus 21-én leolvasott fogyasztási értékből állapították meg. 
Az ELMÜ Érdi Fogyasztói Irodájának vezetője 2000. márciusában arról tájékoztatott, hogy a fogyasztó 1999. októberében rendezte tartozását, és a szolgáltatást helyreállították, de az 1999. augusztus 21-i leolvasás óta a fogyasztásmérőket ismét nem tudják leolvasni.

A Budapesti Elektromos Művek - Magyar Energia Hivatal által jóváhagyott - Üzletszabályzatának 8.9 pontja a kikapcsolás előtti eljárás rendjére vonatkozóan a következő rendelkezéseket tartalmazza: "Amennyiben a fogyasztó az elfogyasztott villamos energia árát az esedékességtől számított kilencven napon belül nem fizeti meg, úgy az áramszolgáltató  jogosult a közüzemi szerződést felmondani és a fogyasztót a villamosenergia-szolgáltatásból kikapcsolni. Az áramszolgáltató a díjfizetési kötelezettség esedékességétől számított hatvan nap elteltével - a fogyasztói átvételt igazoló módon - felszólító levelet küld a fogyasztónak arról, hogy díjfizetési kötelezettségének haladéktalanul és maradéktalanul tegyen eleget, ellenkező esetben az esedékességtől számított három hónap elteltével a fogyasztót kikapcsolja a villamos-energia-szolgáltatásból, s vele a kötött közüzemi szerződést felmondja. Amennyiben a felszólítóban megjelölt határnapig a fogyasztó fizetési kötelezettségének nem tesz eleget, a határnapon a fogyasztó közüzemi szerződése megszűnik, a villamosenergia-szolgáltatásból kikapcsolásra kerül." Az Üzletszabályzat 12.1 pontja szerint "az elszámolási időszakban szolgáltatott villamos energia mennyiségét az áramszolgáltató (megbízottja)   - fogyasztásmérő berendezés nélkül történő villamos energia vételezés kivételével - a fogyasztásmérő berendezés  leolvasásából nyert adatok alapján állapítja meg. Az áramszolgáltató  a fogyasztó által történő mérőállás közlést nem köteles elfogadni számlakészítés alapjául." Az Üzletszabályzat 12.1.1 pontja szerint "amennyiben a fogyasztó a fogyasztásmérő leolvasását akadályozza vagy előzetes értesítés ellenére nem teszi lehetővé, a szolgáltató jogosult az utolsó tényleges leolvasást megelőző elszámolási időszak (legalább négy hónap) fogyasztási adatainak átlaga alapján a fogyasztást elszámolni."  

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 

4. § (1) A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.
277. § (1) A szerződéseket tartalmuknak megfelelően, a megszabott helyen és időben, a megállapított mennyiség, minőség és választék szerint kell teljesíteni. A szolgáltatásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy azt rendeltetésének, illetőleg a szerződésben kikötött vagy egyébként a szerződéskötéskor a kötelezett által ismert célnak megfelelően lehessen felhasználni.
(2) A felek a szerződés teljesítésében együttműködésre kötelesek. A kötelezettnek a szerződés teljesítése érdekében úgy kell eljárnia, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a jogosultnak pedig ugyanilyen módon elő kell segítenie a teljesítést.
(3) A felek a szerződés teljesítését érintő minden lényeges körülményről kötelesek egymást tájékoztatni.

1994. évi XLVIII. törvény a villamos energia termeléséről, szállításáról és szolgáltatásáról, egységes szerkezetben az egyes rendelkezéseinek végrehajtásáról szóló 34/1995. (IV. 5.) Korm. rendelettel

Szerződésszegés és következményei

VET 50. § (1) A szolgáltató részéről szerződésszegésnek minősül, ha
e) a villamosenergia-szolgáltatás felfüggesztése után a fogyasztónak a felfüggesztési ok megszüntetésére vonatkozó írásbeli értesítése kézhezvételét követő munkanapon a villamosenergia-szolgáltatást nem kezdi meg.
(2) A fogyasztó részéről szerződésszegésnek minősül, ha
g) a villamos energia díját késedelmesen, nem a közüzemi szerződésben meghatározott időben fizeti,
h) a villamos energia díját nem fizeti,
VET 51. § (1) A szerződés megszegésének, illetőleg a villamos energia szabálytalan vételezésének következménye:
e) a villamosenergia-szolgáltatás felfüggesztése,
f) kikapcsolás a villamosenergia-szolgáltatásból.
(6) Ha a fogyasztó a villamosenergia-szolgáltatás felfüggesztése okának megszüntetéséről a szolgáltatót írásban értesítette, az értesítés kézhezvételét követő munkanapon a szolgáltatást meg kell kezdeni.
VET 52. § (1) (3) A szolgáltató a villamosenergia-szolgáltatást felfüggesztheti az 50. § (2) bekezdésének b)-e) pontjaiban meghatározott szerződésszegés esetén.
(4) A szolgáltató a fogyasztót a villamosenergia-szolgáltatásból kikapcsolhatja, s a vele kötött közüzemi szerződést felmondhatja, vagy előre fizető mérő felszereléséhez kötheti a további szolgáltatást, ha a fogyasztó fizetési kötelezettségének három hónapon át nem tesz eleget.
Vhr. 12. § A szolgáltató és a fogyasztó közötti jogviszony részletes szabályait e rendelet 1. számú mellékleteként kiadott Villamos Energia Közüzemi Szabályzat tartalmazza.
Szerződésszegés
17. § (1) A fogyasztó részéről történő szerződésszegés vagy szabálytalan vételezés esetén [VET 50. §-a (2) bekezdésének d), e), f) pontja és az 50. § (3) bekezdése] a vételezett villamos energia mennyiségét a következők szerint kell megállapítani:
(2) A szerződésszegés következményeként [VET 52. § (4) bekezdés] a kikapcsolás előtti felszólítás, valamint a szolgáltató általi felmondás, illetve az előre fizető mérő alkalmazásának rendjét az üzletszabályzatban kell meghatározni.

Villamos energia közüzemi szabályzat

Általános rendelkezések

1. § A Villamos Energia Közüzemi Szabályzat (a továbbiakban: VKSz) a villamos energia termeléséről, szállításáról és szolgáltatásáról szóló 1994. évi XLVIII. törvény (a továbbiakban: VET) 53. §-ában foglalt felhatalmazás alapján a szolgáltató és a fogyasztó közötti jogviszony részletes szabályait tartalmazza.
2. § (1) A VKSz alkalmazásában irányadó fogalmakat a VET 3. §-ában és a (2) és (7) bekezdésben foglalt rendelkezések tartalmazzák.
(5) Az elszámolással kapcsolatos fogalmak:
a) Elszámolási időszak a fogyasztásmérő berendezés két egymás utáni leolvasása közötti időszak. Az egymás utáni elszámolási időszakok egymástól eltérhetnek (pl. a leolvasás lehetetlensége vagy a fogyasztóval kötött megállapodás alapján). Az elszámolási időszakok részletes meghatározását és feltételeit, az elszámolási rendszert, valamint a napszakokra vonatkozó időtartamokat (éjszakai, nappali, csúcsidőszak) az árrendeletben kell meghatározni.
Elszámolás
14. § (1) Az elszámolási időszakban szolgáltatott villamos energia mennyiségét a szolgáltató vagy megbízottja - a (3) bekezdésben foglalt kivétellel - a fogyasztásmérő berendezés leolvasásából nyert adatok alapján állapítja meg.
(2) Az egyes napszakok egy-egy leolvasási időszakra vonatkozó és díjfizetés szempontjából eltérő díjtételeit az árszabásban kell megállapítani. Az üzletszabályzatban meghatározott teljesítményű egyedi fogyasztók fogyasztásmérő berendezéseinek leolvasási napjait a szerződésben kell meghatározni a következők figyelembevételével:
a) a tényleges leolvasási nap a szerződésben meghatározott naptól legfeljebb 2 munkanappal térhet el, és
b) a szerződésben megállapított leolvasási nap az egyes hónapokban közeli (lehetőleg azonos) naptári nap legyen.
(3) Fogyasztásmérő berendezés nélkül történő villamos energia vételezésnek csak különös műszaki vagy gazdasági szempontok által indokolt esetben (pl. ideiglenes fogyasztó) és a szolgáltató hozzájárulásával van helye. Ez esetben a szolgáltatott villamos energia mennyiségét a fogyasztóberendezés névleges teljesítménye és a szerződésben meghatározott fogyasztási időtartam alapján kell megállapítani.

133/1993. (IX. 29.) Korm. rendelet a postai tevékenységről

18. § (1) A postai küldeményeket a jogosult átvevő az alábbi átvételi határidőn belül veheti át a szolgáltató hivatali helyiségében:
b) a hivatalos iratot a második értesítéstől számított öt;
e) a "postán maradó" megjelöléssel feladott küldeményt a megérkezés napjától számított harminc naptári napig.

43/1953. (VIII. 20.) MT rendelet a hivatalos iratok kézbesítésének egyszerűsítése

9. § (1) A postai tevékenységről szóló 133/1993. (IX. 29.) Korm. rendelet 18. §-a (1) bekezdésének b) pontja értelmében visszaküldött iratot - a jelen § (2) és (3) bekezdésének eseteit kivéve - a kézbesítés második megkísérlésének, illetőleg a második figyelmeztetés postafiókba helyezésének napját követő ötödik munkanapon kézbesítettnek kell tekinteni.

A vizsgálat megállapításai

A panaszos azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert véleménye szerint a Budapesti Elektromos Művek Rt. egy olyan díjtartozás meg nem fizetése miatt kapcsolta ki a panaszost a villamos energia-szolgáltatásból, amely összeg befizetésének elmaradása nem a panaszos hanem a szolgáltató magatartására vezethető vissza. A panaszos által kifejtett érvelésre tekintettel vizsgálatom céljának a szolgáltatás kikapcsolása és a felek magatartása illetve mulasztása közötti ok-okozati viszony tisztázását tekintettem. A villamos energia szolgáltatásáról szóló jogszabályok rendelkezései szerint a villamosenergia-szolgáltatásból való kikapcsolás a fogyasztó által elkövetett szerződésszegés jogkövetkezménye. Tekintettel arra, hogy a panaszos maga sem vitatta azt a tényt, hogy hónapokon keresztül nem fizette ki a ténylegesen elfogyasztott elektromos áram után járó díjat, a díj befizetésére vonatkozó szolgáltatói követelés jogszerűségét nem vizsgáltam. Vizsgálatom céljának ezért a továbbiakban annak megállapítását tekintettem, hogy okozott-e alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet illetve visszásságot a szolgáltató a számlázással illetve a szolgáltatás kikapcsolásával összefüggő eljárásával. Ehhez annak megállapítására volt szükség, hogy eleget tett-e a szolgáltató a fogyasztó által fizetendő számlaösszeg pontos meghatározását szolgáló együttműködési kötelezettségének. A fogyasztó és a szolgáltató közötti vita tárgya lényegében az volt, hogy a szolgáltató állítása szerint a panaszos azon eljárása, hogy az általa hibásnak minősített számlákat az általa leolvasott érték feltüntetésével kifizetés nélkül visszaküldte az ELMÜ-nek a szolgáltató számára értelmezhetetlen volt. A kérdés az volt, hogy köteles volt-e az ELMÜ a fogyasztó fentiek szerinti eljárását szerződés-szerű magatartásnak tekinteni. A vizsgálatom során megállapított tényállásból arra lehetett következtetni, hogy  a felek között már a panaszos által megjelölt időszakot megelőzően is vita tárgy volt a leolvasás és így a fizetendő pontos számla-érték megállapítása is. Sem a Ptk. együttműködésre vonatkozó rendelkezéseiből, sem az ELMÜ Rt. Üzletszabályzatából nem következik, hogy a cégnek szerződésszerű eljárásként kellett volna értékelnie a panaszos azon eljárást, amikor ő mindenféle szöveges megjegyzés és kifizetés nélkül visszaküldött olyan számlákat, amelyeket a jogszabályi rendelkezéseknek illetve az Üzletszabályzat rendelkezéseinek megfelelően a leolvasás meghiúsulása miatt állítottak ki. Önmagában a becsült óraállásra alapozott elszámolást nem találtam a panaszos érdekeit sértőnek, - és ezért azt önmagában nem is vizsgáltam, - mert a becsült óraállás és a tényleges fogyasztás közötti - akár az ügyfél szempontjából pozitív akár negatív irányú - eltérés elszámolására az ELMÜ gyakorlata szerint lehetőség van. Azt a tényt, hogy a becsült óraállás alkalmazásáról a panaszost tájékoztatni próbálta az ELMÜ Rt. a tértivevény-blanketták fénymásolati példányával hitelt érdemlően bizonyítani tudta. Nem sértette meg az ELMÜ RT. a Ptk. együttműködésre vonatkozó rendelkezéseit azzal, hogy a becsült óraállásra való áttérésről szóló levelének második sikertelen kézbesítése után az idevonatkozó jogszabályi rendelkezés analógia útján történő alkalmazásával úgy tekintette, hogy a panaszosnak tudnia kellene  a becsült óraállás alkalmazásáról. A panaszos által előadottak szerint ő lényegében azért küldte vissza kifizetés nélkül a nevére érkező számlákat, mert - ténylegesen nem tudva a becsült óraállásra alapozott elszámolás létéről - előbb próbálta - nem egyértelmű eljárásval - az eltérés okát tisztázni, és csak utána szándékozott a számlákban jelzett összegeket kifizetni. Megállapítottam ezért, hogy a díjhátralék halmozódása - ami végső soron közvetlen összefüggésben volt a szolgáltatásból való kikapcsolással - a panaszos mulasztására és a cég által alkalmazott, önmagában visszásságot nem okozó eljárásra együttesen volt visszavezethető. A cég a szolgáltatásból való kikapcsolás előtti eljárásra vonatkozó rendelkezéseknek eleget tett.

Az Obtv. 16.§ (1) bekezdése a következő rendelkezést tartalmazza: "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa és annak általános helyettese az Obtv. 16.§ (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából csak az olyan közszolgáltatói magatartásokat, egyoldalú aktusokat tekintik intézkedésnek, melyekből fakadó jogkövetkezmények ugyan a fogyasztóra hárulnak, amelyek befolyásolására, megakadályozására (illetve azok alakítására) azonban nincs lehetősége. Az előbbi meghatározásnak meg nem felelő szolgáltatói magatartásról a biztosok gyakorlata szerint nem állítható ugyanis, hogy azok következményei kizárólag a szolgáltató egyoldalú intézkedésként értelmezhető tevékenységére vezethető vissza. Az okozati összefüggés hiánya miatt nem alkalmas az országgyűlési biztos érdemi vizsgálatára az a beadvány, amely olyan sérelmes állapot kialakulását panaszolja, ami nem kizárólag a szolgáltató tevékenységére, hanem többek között a panaszos magatartására is visszavezethető, amennyiben a szolgáltató a polgári törvénykönyv által megkívánt együttműködési kötelezettségének eleget tett. Ilyen esetekben az országgyűlési biztos a panaszos által fennállónak vélt sérelem alkotmányos jogokkal való esetleges kapcsolatát nem vizsgálja.

Budapest, 2000. május 13.

Gönczöl Katalin