OBH 4650/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Egyed Edina

Előzmények:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§ (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján, hivatalból indított vizsgálatot annak felderítésére, hogy a Szociális és Családügyi Minisztérium Rákospalotai Leánynevelő Intézetében, - az intézeti nevelés és gondozás során - miként érvényesülnek a bíróság által javítóintézeti nevelésre ítélt, illetve előzetes letartóztatásba helyezett fiatalok, ezen kívül az Anya-gyermek-otthonban (a családok átmeneti otthonában) élők és az utógondozást igénybe vevők alapvető emberi és állampolgári jogai. A helyszíni vizsgálatra 1999. július 28-án, előzetes bejelentés nélkül került sor.

A vizsgálat magában foglalta a helyszín bejárását, az életkörülmények megtekintését, a leánynevelő intézet személyi, illetve tárgyi működési feltételeinek áttekintését, ezen kívül a bánásmód, a vonatkozó iratanyag elemzését és interjúk készítését.

A helyszíni vizsgálatra, a következő jogszabályi rendelkezések figyelembevételével került sor:

1./ Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18.§ (1) bekezdése:

" Az országgyűlési biztos a jogerősen befejezett ügyekre vonatkozóan jogosult bármely hatóság ellenőrzésére, ennek során - külön törvény eltérő rendelkezése hiányában - a hatóság helyiségeibe beléphet."

2./ Az 1993. évi LIX. törvény 16.§-ának (2) bekezdése:
 "Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében (...) hivatalból is eljárhat.

Az érintett alkotmányos jogok:

 A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2.§ (1) bekezdése: “A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.”

8.§ (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.

8.§(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, az alapvető jog tényleges tartalmát azonban nem korlátozhatja.

13.§ (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

16.§ A Magyar Köztársaság különös gondot fordít az ifjúság létbiztonságára, oktatására, és nevelésére, védelmezi az ifjúság érdekeit.

18.§ A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

54.§ (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit sem lehet önkényesen megfosztani.
(2) Senkit sem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni.

57.§ (3) A büntető eljárás alá vont személyeket az eljárás minden szakaszában megilleti a védelem joga. 

60.§ (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a gondolat, a lelkiismeret és a vallás szabadságára.
(2) Ez a jog magában foglalja a vallás vagy más lelkiismereti meggyőződés szabad megválasztását vagy elfogadását, és azt a szabadságot, hogy vallását és meggyőződését mindenki vallásos cselekmények, szertartások útján vagy egyéb módon akár egyénileg, akár másokkal együttesen nyilvánosan vagy magánkörben kinyilváníthassa vagy a kinyilvánítást mellőze, gyakorolhassa vagy taníthassa.

67.§ (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

70/A.§ A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi és állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés , nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politika vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.

70/D.§ A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

70/F.§ (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára művelődéshez való jogot.
(2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

A helyszíni vizsgálat megállapításai:

A Szociális és Családügyi Minisztérium Rákospalotai Leánynevelő Intézete, Budapest XV. kerületében, csendes, nyugodt helyen található. A több épületből álló intézmény a folyamatos felújítások és modernizálások révén jó állagú, a hozzá tartozó viszonylag nagy területű - kerítéssel zárt - kert megfelelően gondozott. 

A Rákospalotai Leánynevelő Intézet állami feladatként ellátandó alaptevékenysége, az 1997-es alapító okiratban rögzítettek szerint: "a bíróság által javítóintézeti nevelésére utalt fiatalkorú leányok számára nevelőintézeti ellátás biztosítása és a bíróság rendelkezése alapján előzetes letartóztatásban lévő fiatalkorú leányok számára javítóintézeti ellátás biztosítása". 1998-ban, a Fővárosi Közigazgatási Hivatal Gyámhivatala határozott időre - 1999. december 31-ig -, fővárosi ellátási területtel, 34 fő - 14 fő anya és 20 fő gyermek - számára engedélyezte az intézmény keretei között az ún. Anya-gyermek-otthon (családok átmeneti otthona) működését. Az anya-gyermek részleget, a volt kórházépület belső átalakításával hozták létre. A vizsgálat időpontjában, az intézetben - a nyári szünidő miatt - 15 javítóintézeti nevelésre utalt, továbbá 3 előzetes letartóztatásba helyezett fiatalkorú tartózkodott. A szökésben lévők száma 3 fő volt. Az anya-gyermek részleg, 12 anya és 20 gyermek számára szolgált otthonul.  

Az intézeti végrehajtás alapvető eszköze egy olyan közösségorientált elhelyezés, amely a differenciált büntetés-végrehajtás keretében biztosítja a fiatalkorúak fokozott felügyeletét, de ezzel egy időben megteremti a szabad élet felé vezető átmenetet azáltal, hogy praktikus módszerek segítségével felkészíti a növendékeket a várható élet valós nehézségeire. Az intézeti nevelési rendszer középpontjában, az elmaradt vagy hiányos szocializáció pótlására irányuló iskolai oktatás - mivel elengedhetetlen az általános iskolai szintű ismeret- és követelményrendszer továbbítása - és a foglalkoztatás áll.

 Az itt alkalmazott alapszintű, a fiatalkorúak társadalmi beilleszkedését szolgáló oktatás, a dolgozók általános iskolájának tantervi rendszeréhez igazodik. Kis létszámú, a lányok előképzettségének megfelelően differenciált, 4-5 fős tanulócsoportokban folyik a képzés.  A javítóintézeti nevelésre utaltak közül - többségük 14-19 év közötti - 3 fő rendelkezik általános iskolai végzettséggel, ebből ketten az itt eltöltött idő alatt szerezték meg. Az intézmény kötelezettségként írja elő minden az intézetbe felvett fiatal számára, hogy törekedjék az intézeti nevelkedése időtartama alatt az általános iskolai tanulmányainak befejezésére - a tanköteles életkoron túlmenően is. Lehetőséget biztosítanak a javítóintézet keretén kívüli, iskolarendszerű vagy iskolarendszeren kívüli - pl. tanfolyam keretében zajló - oktatásra is. Jelenleg egy lány folytat gimnáziumi tanulmányokat, a közeli Zöld Kakas Líceumban. A délelőtti tanműhelyi foglalkoztatások alkalmával könyvkötészeti, valamint kertészeti gyakorlatokat folytatnak.

A napirend szerves részeként a délutáni programokat, különféle színes, kreatív, a nevelésre utaltakat aktivizáló szabadidő-tevékenység egészíti ki. Az intézet elsődleges célja, hogy elfogadtassa a fiatalkorúakkal a szabadidő - érdeklődés szerinti - aktív és értelmes eltöltését, ezért a káros frusztráció és agresszió kiküszöbölése vagy redukálása érdekében sokrétű programokat kínál, amelyek között kiemelt helyen szerepelnek a különböző sporttevékenységek, a külső kézműves mesterek által irányított kerámia, bőr, szövő és rajz szakkörök, ill. a filmvetítések. Ezen szakkörök közül egyet minden növendék számára kötelező abszolválni.          

A szisztematikus intézeti nevelés kiemelt célja, a fiatalkorúak társadalmi együttélés normáihoz igazodó életmódjának elsajátításához szükséges készségek kifejlesztése, megerősítése és a praktikus életszemlélet kialakítása. Ennek keretében, a szabadulást követő életben nélkülözhetetlen hétköznapi, hasznos ismeretek, mint például egészségvédelem, csecsemőgondozás, illetve a későbbi megélhetést elősegítő gyakorlati fogások - pl. a mosás, főzés, takarítás, varrás, kertészkedés háziasszony-képzés keretén belül történő - közvetítésére kerül sor. A kialakult intézeti gyakorlattal, miszerint a növendékek rendelkezésére bocsátják a vacsorájuk elkészítéséhez szükséges nyersanyagokat, illetve a szombati vacsora elkészítéséhez szükséges pénzmennyiséget - a csoportvezető felügyelete mellett -, segítséget kívánnak nyújtani a későbbi háztartásvezetés, a mindennapi élet, a pénzbeosztás, a táplálkozás, illetve a higiénia megszervezésének kérdéseiben.

Közel egy éve működik - PHARE támogatással - a nevelésre utaltakat tömörítő, szakszerűen irányított demokrácia és cigány klub. Mindkét szervezetben folyó közösségi jellegű tevékenység - önkéntes részvétel alapján - aktív együttműködésre szorítja a növendékeket. A légkör-javító kulturális rendezvényekkel megteremtik a lehetőséget a közösségi, illetve az egyéni sikerélmény átélésére, a társas kontaktus javítására és nem utolsó sorban a javítóintézetek közötti szorosabb együttműködésre. Nemrég ugyanis, nagy sikerrel Roma-napot tartottak, amelyre meghívták a többi intézetben működő cigány klubokat is. Az intézetnek saját, a lányok által írt és szerkesztett újsága van, Palotai Hírmondó címmel. Az intézet lehetőségeihez mérten, hétvégenként városi kimenőket (pl. állatkerti kirándulást, múzeum-látogatást) vagy közös kulturális programokat, ill. a vidékiek számára negyedévenként budapesti körsétát szervez. A nagyobb ünnepek (gyermeknap, karácsony stb.) intézeti, a születés- és névnapok csoportszintű szervezésben zajlanak. Az intézmény területén található egy ökumenikus kápolna, itt az igazgatónő előzetes engedélyével a különböző felekezetek börtönpasztorációt tarthatnak. A lányok vallási, lelkiismereti meggyőződésük szerint vehetnek részt a különböző vallásos jellegű rendezvényeken.   

A növendékek intézeten belüli munkavégzésének egy részét az ún. intézet-fenntartási munkálatok (pl. lakóhelyiségek, közös helyiségek takarítása, közös területek gondozása stb.) teszik ki, de emellett jelentősek az intézet saját kertjében végezhető szezonális munkák is. A munka nevelő jellege mellett az intézmény nem tekinti elhanyagolhatónak a gazdasági szempontokat sem, hiszen az ott megtermelt zöldség- és gyümölcsmennyiség nagy részét a saját konyhán étkezési célra felhasználják, kisebbik részét pedig a piacon értékesítik.

Felhívjuk a Szociális és Családügyi Miniszter figyelmét, hogy a fiatalkorúak - a tétlenségből eredő káros frusztráció, feszültségek redukálása érdekében- munkával való foglalkoztatása, továbbá az intézeti nevelkedés időtartama alatti munkaviszony létesítésének kérdése, a megoldásra váró feladatok közé tartozik. Kérem szíveskedjék tájékoztatni arról, hogy a minisztérium milyen koncepciót dolgozott ki a kérdéses helyzet megoldására, illetve milyen elképzelésekkel, intézkedésekkel igyekszik előteremteni az intézeti nevelésre utalt lányok könnyebb munkavállalása feltételeinek megteremtését. 

 Az intézetnek a célnak megfelelő házirendje és napirendje van. A vizsgálat során megállapítható volt, hogy minden újonnan érkező növendék - előzetes letartóztatásba helyezett vagy javítóintézeti nevelésre ítélt fiatalkorú - általában a befogadást követő 3 napon belül kézhez kapja, és a csoportvezetője segítségével értelmezi a házirendet, megismeri jogait és kötelezettségeit, panasz-előterjesztési lehetőségeit, majd a tudomásul vételt írásban rögzítik.

A nevelésre utaltak szorgalmát, tanulmányi előmenetelét, munkában elért eredményét jutalmazással értékelik. Az adható jutalmak körében legjelentősebbek a dicséretek (igazgatói, igazgatóhelyettesi, nevelői), a tárgyjutalmak (édesség, cigaretta, könyv, ruházat, stb.), a rendkívüli kimenő, eltávozás, de ismeretes még a külön telefon engedélyezése, a kiszabott fegyelmi büntetés elengedése is. Az előzetesen fogvatartott növendékek esetében főként az intézeten belül érvényesíthető jutalmakat alkalmazzák, melyeket a bíróságnak megküldött vélemény kialakítása során is figyelembe vesznek. Ugyanakkor a cigaretta nevelési eszközként, tárgyjutalomként vagy fegyelmi büntetésként való alkalmazása, ezáltal a káros dependencia kialakítása vagy elmélyítése visszásságot idéz elő, mivel veszélyezteti az Alkotmány 70/D.§ (1) bekezdésében rögzített lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogot.

A fegyelmi vétség miatt kiszabható legsúlyosabb büntetések: az igazgatói megrovás, a kimenő az eltávozás, a szabadság meghatározott időre való megvonása, egyes közös programokról meghatározott időre való kizárás, a cigaretta letiltása, a jutalom visszavonása és károkozás esetén a zsebpénz levonása. A kiszabható büntetést a fegyelmi bizottság határozza meg. Az előzetesben lévőkre az intézeten belül elkövethető vétségek vonatkoznak. A nevelőkkel és általában a felügyelettel kapcsolatos tradicionális szembenállás és feszültség minimális mértékű. Meglehetősen ritkák a fenyítések és a kényszerintézkedések. 

Az intézeti fegyelmezési-jutalmazási rend szerves része a nevelési-fokozatos rendszer, amelynek alapján a javítóintézeti nevelésre utalt fiatalkorú lányokat I.-II.-III. fokozatba sorolják, az intézetben eltöltött idővel, a tanúsított magatartással és a nyújtott teljesítménnyel összefüggésben. Az egyes fokozatokba való tartozás függvényében nyílik lehetőség 2 vagy 4 hetente eltávozáson, illetve intézeti szabadságon, továbbá csoportos vagy egyéni kimenőn való részvételre, valamint az intézet területén felügyelet nélküli mozgásra.

Az intézeti hatásrendszer alapvető eszköze, egy anyagi érdekeltségű pedagógiai program, melynek célja a fiatalkorúak nevelőintézeten kívüli életbe való illeszkedésének, reszocializációjának elősegítése, megkönnyítése. A program lényege, hogy a növendékek - az előzetesen letartóztatott fiatalkorúak és a javítóintézeti neveltek - magaviseletük után jutalompénzben, illetve az intézmény részére teljesített munkavégzésük függvényében, évente előre meghatározott, állandó (ami jelenleg 80) Ft/óra bérben részesülnek. Az ennek alapján kifizetendő összegből levonásra kerül, az évente előre meghatározott, ún. "megélhetési költség", amely a lakhatás, az élelmezés, az útiköltség névleges összegét tartalmazza. A havi összesítés, levonások után járó összeget ún. "zsebpénznyilvántartásban" vezetik - a bevételi és kiadási oldal feltüntetésével -, és az így fennmaradó összeget (kb. 2000-2500 Ft)  a növendék saját szükségleteire fordíthatja.

A vizsgálat idején az intézet tiszta, jól felszerelt és barátságos volt, meglehetősen családias légkör uralkodott. Az intézet végrehajtási profilja a lakócsoportos végrehajtási szisztéma, amelynek részeként a fiatalkorúakat 8-10 fős lakóközösségekben helyezik el. A lakócsoport tagjai, 2-2 fő elhelyezésére alkalmas lakószobákban élnek, melyek berendezési tárgyai, bútorai megfelelőek voltak. A szobák barátságosak, a lányok személyes holmijukkal, a falakat védve és a közízlés határain belül saját maguk díszíthetik, szebbíthetik. A helyiségekbe elegendő természetes fény jut. A használati eszközeiket (ruhák, személyes holmik, tisztálkodási eszközök stb.), dokumentumaikat kulccsal zárható szekrényükben, illetve saját polcukon tarthatják. Minden lakóközösség rendelkezik egy tágas, korszerű, technikailag jól felszerelt konyhával, étkezővel, társalgóval. Ez a központi helyiség, amely egyrészt az étkezések, másrészt a közösségi élet színtere. Ezekben közös, több csatorna vételére alkalmas TV-készüléket, foteleket, ülőgarnitúrát, asztalokat, székeket helyeztek el. A vizsgálat során megkérdezett lányoknak nem volt kifogásuk az elhelyezésük körülményeivel.
A növendékek elégedettek voltak a részükre biztosított élelem mennyiségével és minőségével. Az intézet napi négyszeri étkezést - ezen belül speciális, az orvosi előírásoknak megfelelő diétás vagy kímélő étrendet - biztosít. Az intézmény rendelkezik egy különálló épületben üzemelő konyhával és ebédlővel, melynek - az alapító okiratban rögzítettekkel összhangban - szolgáltatásait, a fokozott kihasználás és nyereségszerzés céljából külső személyek is igénybe vehetik.

Lakóközösségenként alakították ki a vizesblokkokat, WC-vel, zuhanyzókkal, mosdókkal, melyek higiénés helyzete kielégítő. A közösségi higiénés előírásoknak megfelelően, az intézet a lakócsoportok számára közösen biztosít előre meghatározott norma szerint, tisztítószereket és takarítószereket, amelyeket csoportvezetői igény szerint folyamatosan pótolnak. A személyes higiéniához elengedhetetlenül szükséges tisztasági szereket (egészségügyi betét, szappan, fogkrém, sampon, WC-papíp, mosópor, stb.) az intézmény havonta biztosítja a lányok számára. A növendékek  kötelesek az évszaknak megfelelő, önállóan tisztántartott - saját vagy intézeti - ruházatot, lábbelit viselni.

Az egészségügyi szolgáltatás ellátására, külön erre a célra létrehozott részleg működik. Az egészségügyi alapellátást, heti három alkalommal az intézet házi orvosa és asszisztensei végzik. Heti egyszer ambuláns nőgyógyászati rendelést biztosítanak, e vizsgálatok elvégzése kötelező a felvételkor, minden tartós távollétet követően, illetve a nemi betegségek gyanújakor. Az ápolónő 24 órás ügyeletet tart, reggel és este vizitet végez a csoportokban és szétosztja az orvos által előírt gyógyszereket. A vizsgálatok elvégzése vagy a gyógykezelések iránti igény jelezhető a reggeli vizit, vagy a gyógyszerosztás alkalmával. A speciális szakfeladatokat igénylő, illetve a sürgősségi esetekben, valamint a házi orvos távollétében a beavatkozást a területileg illetékes kórház, orvosi ügyelet, vagy  mentőszolgálat végzi. Az intézetben alkalmazott állandó pszichológus, a délutáni tevékenységek körében, egyéni és csoportos foglalkozásokat tart.

Az intézeti nevelésre utalt, valamint az előzetes letartóztatásba helyezett fiatalkorúakat érkezésüket követően, a befogadó részlegen megfigyelés alatt tartják és alapos szűrővizsgálat alá vonják, továbbá szükség esetén fertőtlenítést is végeznek. A neveltek egészségi állapotát folyamatosan figyelemmel kísérik, erről az orvos egészségügyi kartont vezet. A növendékek között kimondottan alkohol-, drog-, és gyógyszerdependensek nincsenek, noha többször előfordult már - főképp az anyás részlegen -, hogy az eltávozásról visszatérők körében elvonási tüneteket észleltek.

Az növendékek társadalmi reszocializációjának, fokozatos visszavezetésének fontos része a személyes kapcsolattartás - az erre jogosult hozzátartozókkal, nevelőszülőkkel, stb. - elősegítése. A kapcsolattartás részletes rendjét a házirend szabályozza. Az intézet havonta, minden itt elhelyezett fiatalkorú számára 5 levél továbbításának költségét vállalja, az ezen felül írtakat a növendék zsebpénzének vagy letéti pénzének terhére küldik el. Lehetőség van telefonon való kapcsolattartásra, a lányok minden nap du. 18.00 és 20.00 óra között fogadhatnak telefont. A telefonbeszélgetések gyakorisága függ a szülők anyagi helyzetétől. Csomagot darabszám korlátozása nélkül kaphatnak, ennek súlya legfeljebb 5 kg lehet, felbontására pedig az intézet munkatársának jelenlétében kerül sor. Az intézmény a javítóintézeti nevelésre ítélt  fiatalkorúak számára vasárnap délelőttönként 9-12 óráig, az előzetes letartóztatásba helyezettek esetén minden szombaton 13-15 óráig biztosít látogatási lehetőséget.
A büntető eljárás alá vont személyek az eljáró állami szervekkel szemben hátrányosabb helyzetben vannak. Ezen hátrányos helyzet kompenzálása érdekében tett intézkedések szükségessége, a fiatalkorúak esetében fokozottabban jelenik meg. Ennek oka többek között az, hogy a fiatalkorú terheltek - életkoruknál, ítélőképességüknél, vagy esetleg egyéb körülményüknél fogva - nem képesek jogaik védelmében ugyanolyan hatékony módon fellépni, mint a társadalom felnőtt tagjai. Ebből következik, hogy ha a fiatalkorú személyesen nem képes tényleges és hatékony védekezést kifejteni, akkor joga van ahhoz, hogy védő - még hogy ha az kirendelt védő is - segítségével védekezhessék, ezért esetükben - kiváltképp az előzetes letartóztatás időtartama alatt - fokozottabb jelentőséget kap a védői jelenlét és a megfelelő védelemhez való jog, az az alkotmányos alapjog, amelynek gyakorlati érvényesülését a büntetőeljárás minden szakaszában biztosítani kell minden terhelt számára. A védelem biztosítása tehát, nem csak a kirendelt védő tárgyaláson való megjelenési kötelezettségét jelenti, hanem magában foglalja a terhelttel való folyamatos kapcsolattartás kötelezettségét is, amely elengedhetetlenül szükséges a kirendelt védői feladat hatékonyabb ellátásához. 

A vizsgálat időpontjában, az intézetben tartózkodott egy, a Debreceni Városi Bíróság, mint első fokú bíróság által előzetes letartóztatásba helyezett fiatalkorú lány, akit a kirendelt védője - az első fokú eljárás során Dr. Szabó Miklós ügyvéd -, az előzetes letartóztatás időtartama alatt egyszer sem látogatott meg. A fiatalkorú panaszos  büntetőügyében a Hajdú-Bihar Megyei Bíróság, a fellebbezési tárgyalást 1999. október 7-ére tűzte ki. Az előzetes részére megküldött iratokon, kirendelt védőként már Dr. Bagosi Sándor ügyvéd neve szerepel, aki ugyancsak nem vette fel a kapcsolatot védencével. A ügyvédi hivatás szabályainak ily módon történő megszegése, a kiszolgáltatott helyzetben lévő, büntető eljárás alá vont és fogvatartott személy részére védelem biztosítási kötelezettségének elmulasztása, a kapcsolattartás elmaradása veszélyezteti az Alkotmány 57.§ (3) bekezdésében deklarált védelemhez való jogot, ezáltal visszásságot okoz.

Az Rákospalotai Leánynevelő Intézet anya-gyermek részlegén, a működési feltételek megteremtése óta, közel 200, hajléktalanság vagy egyéb krízishelyzet következtében átmenetileg otthontalanná vált (fiatal, 24 év alatti) anya számára biztosítottak gyermekükkel együtt való lakhatási lehetőséget. A volt kórház-épületben 18 szobát alakítottak ki erre a célra. Az anyás-otthonba való bekerülés alapvető feltétele a házirend elfogadása, a 18 év alatti anyák esetében ezen kívül, a szülő vagy a gyám beleegyezése. A nagy érdeklődés miatt az intézmény kénytelen a jelentkezők között sorrendet felállítani. Elsősorban azokat a javítóintézeti nevelésre utalt növendékeket veszik fel, akik az intézeti nevelkedésük időtartama alatt szülték meg gyermeküket, másodsorban az állami gondoskodásban álló fiatalkorú leányanyákat, és végül a fennmaradó szabad helyeket életkor függvényében töltik fel.

Az intézet, családonként külön szobában, otthonszerű elhelyezést - azaz az anya számára gyermekével együttes lakhatást -, és szükség szerinti további ellátást biztosít. Az elhelyezés időtartama 6 hónap.  Az anyák önállóan nevelik gyermekeiket, de emellett az otthon segítséget nyújt a szülőknek gyermekük teljeskörű ellátásához, gondozásához, neveléséhez. A családok átmeneti otthona szolgáltatásai kiterjednek a napi négyszeri étkeztetésen kívül, a belső bölcsődei ellátásra, a családi, ill. szociális krízishelyzet megszüntetésére, a személyes lelki problémák feltárására irányuló pszichológiai, jogi és mentálhigiénés segítségnyújtásra is. Az egészségügyi ellátás keretében heti egy alkalommal gyermekorvosi és védőnői szakellátás vehető igénybe. A szobákat az anyák takarítják, gondoskodnak a megfelelő higiénés körülmények kialakításáról. Az itt tartózkodó anyák és gyermekeik részére játszóházat szerveznek, amelynek elsődleges célja, hogy az anyákat megtanítsák gyermekükkel foglalkozni.

Az átmenetileg segítségre szoruló anyák számára az intézet pályázat útján, két lakást szerzett a XIII. kerület területén. Ám az egyik lakás életveszélyes állapotban van és emiatt alkalmatlan a beköltözésre, az intézet a rendelkezésére álló anyagi eszközökből, önállóan csak 300-400 ezer Ft-os felújítást tudna vállalni, ami  viszont a teljes renoválás összegét nem fedezi.

A Rákospalotai Leánynevelő Intézet utógondozó részlegén  7-8 engedélyezett férőhely van, ebből a vizsgálat idején 5-öt töltöttek be. Az utógondozottak közé elsősorban a javítóintézeti nevelésből, büntetésüket letöltött szabadulók kérhetik felvételüket, előre meghatározott időre. Az utógondozás legfontosabb feladata a gondozottak habilitációja, rehabilitációja, családi és szociális kríziskezelése, egyéni és csoportos foglalkozások révén az önálló életvezetés képességének kialakítása. Az  intézet teljes ellátást biztosít, ugyanakkor a gondozottak közelezettségévé teszi, hogy jövedelmük minimum 15%-át előtakarékoskodás céljából, a gondozói által ellenőrizhető módon különítsék el.

Kezdeményezés:

A helyszíni vizsgálat megállapításai alapján, az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21.§ (1) bekezdésében kapott felhatalmazásom alapján, a feltárt visszásságok orvoslására a következő ajánlásokat teszem:

1. Felkérem a Hajdú-Bihar Megyei Ügyvédi Kamara elnökét, hogy vizsgálja ki és a vizsgálat eredményéhez képest fontolja meg, a panasszal érintett két ügyvéd ellen indítandó fegyelmi eljárás lehetőségét.

2. Kérem a Szociális és Családügyi Minisztérium Rákospalotai Leánynevelő Intézetének igazgatónőjét, hogy az intézet által alkalmazott fegyelmezési és jutalmazási rend körében használt eszközök közül, a cigarettát szíveskedjék kiiktatni.

Budapest, 1999. október 20.

Dr. Polt Péter