OBH 4524/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gál Attila

A vizsgálat megindítása
	Panaszos 1999. szeptember 28-án, faxon küldött beadványával a következőket kérve fordult az Országgyűlési Biztos Hivatalához:
1) Az országgyűlési biztos vizsgálja meg a Btk-nak az 1998. évi LXXXVII. törvénnyel bevezetett és 1999. március 1. napjától hatályos azon rendelkezését, amely büntetni rendeli azt, aki kábítószert fogyaszt, abból a szempontból, hogy az nem sért-e emberi jogot .
	2)  Elfogadhatatlannak tartja, hogy a BRFK XIX. kerületi Rendőrkapitányság drogszondát kíván alkalmazni azokkal a járókelőkkel szemben, akik az utcán olyan magatartást tanúsítanak, mely felveti a kábítószer fogyasztás gyanúját. Az is alkotmányos jogot sért, hogy a kerületi rendőrök az iskolákban a diákokat  drogszondázásnak kívánják alávetni.
	ad. 1) Panaszost 1999. október 26-án kelt 4525/1999/3. számú értesítésünkben már részletesen tájékoztattuk arról, hogy az e pontban írtak vizsgálatára nincs, és miért nincs az országgyűlési biztosnak hatásköre. Ezért, az értesítésben írtakat fenntartva, indokaim megismétlése szükségtelen.
	ad. 2) Panaszos beadványának az a része, amely a BRFK XIX. kerületi Rendőrkapitányság szándékolt magatartását jelzi, felveti a jogállamiság, a jogbiztonság követelménye, az ártatlanság vélelme és az emberi méltósághoz való jog sérelmének veszélyét. Ezért e vonatkozásban vizsgálatot rendeltem el és az 1993. évi LIX. tv (Obtv) 18. § (3) bekezdése alapján az Országos Rendőrfőkapitányt vizsgálat lefolytatására kértem fel.
Az Országos Rendőrfőkapitány a kért vizsgálatot elrendelte, és 70/147/1999.ált. számú átiratában, megállapításairól és a beadványban írtak kapcsán véleményéről tájékoztatott.

Az érintett alkotmányos jogok
•	Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelménye.
•	Az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében deklarált emberi méltósághoz való jog.
•	Az Alkotmány 57. § (2) bekezdésében megfogalmazott ártatlanság vélelméhez való jog.

Az alkalmazott jogszabályok
•	A Büntető Törvénykönyvről szóló 1978. évi IV. törvény (Btk):
282. § (1) Aki a hatósági előírások megszegésével kábítószert termeszt, előállít, megszerez, tart, az országba behoz, onnan kivisz, az ország területén átvisz, bűntettet követ el, és öt évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
(2) Aki a hatósági előírások megszegésével kábítószert kínál, átad, forgalomba hoz, vagy azzal kereskedik, bűntettet követ el, és két évtől nyolc évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
(3) A büntetés az (1) bekezdés esetén két évtől nyolc évig, a (2) bekezdés esetén öt évtől tíz évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűncselekményt
a) üzletszerűen,
b) fegyveresen,
c) hivatalos vagy közfeladatot ellátó személyként követik el,
d) tizennyolcadik életévét betöltött személy tizennyolcadik életévét be nem töltött személy felhasználásával követi el, illetve az elkövetés folytán ilyen személy jut kábítószerhez,
e) nem kábítószerfüggő személy kábítószerfüggő személy felhasználásával követi el.
(4) A büntetés a (2) bekezdés esetén öt évtől tíz évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűncselekményt oktatási, köznevelési, gyermekjóléti és gyermekvédelmi, közművelődési feladatok ellátására rendelt épületek területén, annak környezetében, a fegyveres erők vagy a büntetés-végrehajtási szervezet objektumaiban követik el.
(5) A büntetés az (1) bekezdés esetén öt évtől tizenöt évig terjedő szabadságvesztés, a (2) bekezdés esetén tíz évtől tizenöt évig terjedő vagy életfogytig tartó szabadságvesztés, ha a bűncselekményt
a) jelentős mennyiségű kábítószerre,
b) bűnszervezet tagjaként vagy megbízásából követik el.
(6) Az (1)-(5) bekezdés szerint büntetendő az is, aki a kábítószerrel visszaélés bűncselekményének elkövetéséhez anyagi eszközöket szolgáltat.
(7) Aki kábítószerrel visszaélés elkövetésére felhív, ajánlkozik, vállalkozik, vagy a közös elkövetésben megállapodik, bűntett miatt három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
(8) Ha a kábítószerrel visszaélést csekély mennyiségű kábítószerre követik el, a büntetés vétség miatt az (1) bekezdés esetén két évig terjedő szabadságvesztés, közérdekű munka vagy pénzbüntetés, a (2) bekezdés szerinti kínálás és átadás elkövetési magatartások esetén két évig terjedő szabadságvesztés.
(9) Aki
a) a hatósági előírások megszegésével kábítószert fogyaszt,
b) nagy nyilvánosság előtt kábítószer-fogyasztásra hív fel,
ha súlyosabb bűncselekmény nem valósul meg, vétséget követ el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
282/A. § (1) Az a kábítószerfüggő személy, aki a hatósági előírások megszegésével kábítószert termeszt, előállít, megszerez, tart, az országba behoz, onnan kivisz, az ország területén átvisz, vétséget követ el, és két évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
(2) Az a kábítószerfüggő személy, aki a hatósági előírások megszegésével kábítószert kínál, átad, forgalomba hoz, vagy azzal kereskedik, bűntettet követ el, és három évig terjedő szabadságvesztéssel büntetendő.
(3) A büntetés bűntett miatt az (1) bekezdés esetén három évig, a (2) bekezdés esetén öt évig terjedő szabadságvesztés, ha bűncselekményt üzletszerűen követik el.
(4) A büntetés bűntett miatt az (1) bekezdés esetén két évtől nyolc évig, a (2) bekezdés esetén öt évtől tíz évig terjedő szabadságvesztés, ha a bűncselekményt jelentős mennyiségű kábítószerre követik el.
(5) Az a kábítószerfüggő személy, aki a hatósági előírások megszegésével
a) kábítószert fogyaszt, illetőleg saját fogyasztása céljából tart,
b) csekély mennyiségű kábítószert saját fogyasztása céljából előállít, termeszt, megszerez,
c) csekély mennyiségű kábítószert tizennyolcadik életévét betöltött személynek fogyasztás céljából kínál, átad
vétséget követ el, és egy évig terjedő szabadságvesztéssel, közérdekű munkával vagy pénzbüntetéssel büntetendő.
(6) Nem büntethető a kábítószerfüggő személy
a) az (5) bekezdés a)-b) pontja esetén, vagy
b) ha kábítószer fogyasztásával összefüggő - kétévi szabadságvesztésnél nem súlyosabban büntetendő - más bűncselekményt követett el,
feltéve, ha az első fokú ítélet meghozataláig okirattal igazolja, hogy legalább hat hónapig folyamatos, kábítószerfüggőséget gyógyító kezelésben részesült.

•	A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. tv (Rtv):
1. § (1) A Magyar Köztársaság Rendőrségének (a továbbiakban: Rendőrség) feladata a közbiztonság és a belső rend védelme.
(2) A Rendőrség a közbiztonság és a belső rend védelme körében az e törvényben és törvény felhatalmazása alapján más jogszabályban meghatározott bűnmegelőzési, bűnüldözési, államigazgatási és rendészeti feladatkörében:
a) általános bűnügyi nyomozó hatósági jogkört gyakorol, végzi a bűncselekmények megelőzését és felderítését;
d) ellátja a közbiztonságra veszélyes egyes eszközök és anyagok előállításával, forgalmazásával és felhasználásával kapcsolatos hatósági feladatokat;
k) elvégzi a részére megállapított egyéb feladatokat.
11. § (1) A rendőr köteles a szolgálati beosztásában meghatározott feladatait a törvényes előírásoknak megfelelően teljesíteni, az elöljárója utasításainak - az e törvényben foglaltak figyelembevételével - engedelmeskedni, a közbiztonságot és a belső rendet, ha kell, élete kockáztatásával is megvédeni.
13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van.
(2) A rendőr köteles a törvény rendelkezésének megfelelően, részrehajlás nélkül intézkedni.
17. § (1) A Rendőrség a feladatának ellátása során a testi épséghez, a személyes szabadsághoz, a magánlakás, a magántitok és a levéltitok sérthetetlenségéhez, a személyes adatokhoz, valamint a tulajdonhoz fűződő jogokat a törvényben foglaltak szerint korlátozhatja.
29. § (1) A rendőr a feladata ellátása során igazoltathatja azt, akinek a személyazonosságát meg kell állapítania. Az igazoltatott köteles a személyazonosító adatait hitelt érdemlően igazolni. A személyazonosság igazolására elsősorban a személyi igazolvány szolgál, elfogadható továbbá minden olyan okmány, amelyből az igazoltatott kiléte hitelt érdemlően megállapítható. A rendőr az általa ismert vagy más jelen lévő ismert kilétű személy közlését is elfogadhatja igazolásként.
(2) Az igazoltatás megtagadása esetén az igazoltatott e célból feltartóztatható, az igazoltatás sikertelensége esetén előállítható, és a személyazonosság megállapítása céljából az igazoltatottól ujjnyomat vehető, fényképfelvétel készíthető, továbbá a külső testi jegyek észlelés és mérés alapján rögzíthetők.
(3) Az igazoltatás csak a személyazonosság megállapításához szükséges ideig tarthat. Az igazoltatottal az igazoltatást követően kérelmére közölni kell az igazoltatás okát, kivéve, ha az a közbiztonság érdekét veszélyezteti.
(2) A rendőr a közbiztonság érdekében a hatóság vagy az illetékes szerv elé állíthatja azt,
b) aki bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható;
c) akitől bűncselekmény gyanúja vagy szabálysértés bizonyítása érdekében vizeletvétel vagy véralkohol-vizsgálat céljából vérvétel, valamint műtétnek nem minősülő módon egyéb mintavétel szükséges;
37. § A rendőr az önveszélyes állapot vagy a személyeket, illetőleg az anyagi javakat közvetlenül fenyegető veszélyhelyzet megszüntetése érdekében
b) intézkedik az önmagát vagy mást veszélyeztető állapotban lévő személy orvosi vizsgálatára, és közreműködik az egészségügyi intézetbe történő szállításában;
d) közterületen vagy nyilvános helyen - ha az élet vagy a testi épség védelme megkívánja - intézkedik a magatehetetlen, önkívületben lévő, illetve erősen ittas vagy bódult személynek a lakására vagy kijózanító állomásra, egészségügyi intézetbe kíséréséről, illetőleg szállíttatásáról;
44. § (1) A rendőr az e törvényben és a külön jogszabályban meghatározott közlekedésrendészeti feladatának ellátása során
c) a jármű vezetőjét a rendszeresített eszközzel légzésminta, ha nála a vezetési képességére hátrányosan ható szer befolyása vagy alkoholfogyasztás miatt bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetésének gyanúja merül fel, az egészségügyi szolgálat igénybevételével vér-, vizelet- és műtétnek nem minősülő módon egyéb minta adására kötelezheti;

•	A Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III.1.) BM rendelet (R.Szolg.Szab.):
5. § A rendőr szolgálati feladatait a jogszabályokban, illetve a jogszabályok alapján az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, a szervezeti-működési szabályzatban, a munkaköri leírásban és az elöljárói rendelkezésekben meghatározottak szerint látja el.
6. § (1) Bűncselekmény vagy szabálysértés észlelése, valamint a közrendet, a polgárok személyét vagy javait fenyegető veszélyhelyzet esetén a rendőrt intézkedési kötelezettség terheli [Rtv. 13. § (1) bek.].
12. § (1) A rendőr az általa észlelt, vagy tudomására jutott és hivatalból üldözendő bűncselekményről - ha az elkövető ismert, annak megjelölésével - feljelentést tesz.

A vizsgálat megállapításai
	Az Országos Rendőrfőkapitány megkeresésemre elrendelt vizsgálata megállapításairól, a következőkben tájékoztatott:
	A Kispesti Önkormányzat - egy 1998. évi döntése alapján - a BRFK XIX. kerületi Rendőrkapitányság rendelkezésére bocsátott 2 db. droglabor felszerelést tartalmazó táskát. E felszerelések  lehetővé teszik annak megállapítását, hogy bizonyos szilárd anyagok (porok, tabletták), valamint folyadékok tartalmaznak-e kábítószert, és ha igen, annak milyen fajtáját. A felszerelés alkalmazásával vizeletminta, hányadék és gyomortartalom kábítószer tartalma is vizsgálható.
A táskák használatáról, az átvételt követően, a gyártó német cég, a kapitányság állományának egy részét kioktatta. Ezt követően a táskákat a kapitányság vezetőjénél helyezték el, használatba vételükre nem került sor.
Utal a tájékoztatás arra, mivel a kábítószer fogyasztása a hatályos Btk. szerint bűncselekmény, a rendőr az Rtv-ben és a R.Szolg.Szab.-ban előirt kötelezettségének tesz eleget, ha   bűncselekmény elkövetésének megelőzése, illetve felderítése érdekében intézkedik, avagy ha bűncselekményt észlel (Rtv.13. § (1) bek., R.Szol.Szab. 6. § (1) bek.).
Törvényi felhatalmazása van arra  a rendőrnek, hogy elfogja és az illetékes hatóság elé állítsa azt, aki bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható, továbbá arra is, hogy bűncselekmény gyanúja bizonyítása érdekében vizeletvétel, véralkohol-vizsgálat céljából, valamint műtétnek nem minősülő módón egyéb mintavétel érdekében intézkedjen (Rtv. 33. (2) bek. b), c).).
Összegezésként az Országos Rendőrfőkapitány megállapította, hogy a panaszban előadottak miatt előállításra, mintavételre és az állampolgárok indokolatlan zaklatására gyanú megléte nélkül nem kerülhet és nem is került sor.
	Az Országos Rendőrfőkapitány  tájékoztatását, melyben vizsgálata megállapításait és az ügyben kialakított véleményét közölte, elfogadtam.
Az Országos Rendőrőkapitány által elrendelt vizsgálat megállapításait összevetve a hatályos jogszabályi rendelkezésekkel, megállapítottam, hogy a panaszos beadványában feltételezett, de be nem következett, rendőri intézkedések, megtörténtük esetén sem sértik, veszélyeztetik az Alkotmányban rögzített jogállamiság és az abból eredő jogbiztonság követelményét (2. § (1) bek.), az emberi méltósághoz (54. § (1) bek.), valamint az ártatlanság vélelméhez (57. § (2) bek.) való jogokat.

Ezért a vizsgálatot befejezem. Ajánlást nem teszek. Erről panaszost és az Országos Rendőrfőkapitányt, továbbá a panasszal érintett BRFK XIX. Kerületi Rendőrkapitányság Vezetőjét jelentésem megküldésével értesítem.

Budapest, 2000. november 8.

Gönczöl Katalin