OBH 4125/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Az eljárás megindulása
	1999. szeptember 2-án egy komlói lakos azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert sérelmezi, hogy a Komló Víz Kft a lejárt hitelességű mellékvízmérő csere feltételéül az új szolgáltatási szerződés aláírását szabta.
Az ügyben a jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2. § (1) bek.)  és a szerződési szabadsághoz fűződő jog (Alk. 9. § (1) bek.) sérelmének gyanúja miatt indult eljárás.

A megállapított tényállás
	1998. január 13-án a Komló Víz Kft. tájékoztatta a fogyasztóit arról, hogy a mellékmérők hitelesítési ideje lejár, ezért azok javítása, újbóli hitelesítése indokolt.  A tájékoztató levél az új szerződés megkötésével kapcsolatban  következőket tartalmazta:  " Időközben megjelent a 38/1995. (IV. 5) Korm rendelet,(...) melynek értelmében és az 1997. május 1-ei üzemeltető változás miatt a szükséges a korábbi szerződés helyett új szolgáltatási szerződést kötni, amit a vízmérő cserével kívánunk összekötni."  Tájékoztatta a szolgáltató továbbiakban a fogyasztót arról is, hogy a fent említett rendelet 19. § (2) bekezdése alapján a hitelesítés elmulasztása esetén jogosult a szolgáltatási szerződést 15 napos határidővel felmondani.
A panaszosnál a szolgáltató munkatársai a mellékmérő cseréjét az új szerződés aláírásától tették függővé.  Miután a panaszos a szerződés tartalmával nem értett egyet, ezért azt nem írta alá, így a mellékmérőt nem cserélte ki a szolgáltató.
1999. február 12-én a szolgáltató 1998. december 12-ei hatállyal visszamenőleg felmondta  szerződést a 38/1995. ( IV. 5) Korm rendelet 19. § (2) bekezdésére hivatkozva.
1999. szeptember 9-én a szolgáltató a panaszos megkeresésére tájékoztatta a panaszost a szolgáltatási szerződés sérelmezett pontjával kapcsolatban, valamint arról, hogy a szerződés aláírása esetén a mellékvízmérőt kicserélik.
1999. november 2-án  a panaszos aláírta a szerződést azzal, hogy a korábban már általa el nem fogadhatónak minősített ponttal továbbra sem ért egyet és azt nem fogadja el.

Alkalmazott jogszabályok

•	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlô védelemben részesül.

•	A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. ( IV. 5.) Korm rendelet
3. § (1) A szolgáltatásra, illetôleg a szolgáltató részére végzett víz és szennyvíz átadás-átvételre a fogyasztónak a szolgáltatóval, illetôleg az átadónak az átvevôvel szerzôdést kell kötnie, amely tartalmazza:
a) a szerzôdô felek és azonosító adatai körében a felek nevét, címét vagy jogi személy, illetôleg jogi személyiséggel nem rendelkezô szervezet esetén annak székhelyét, cégjegyzékszámát, továbbá természetes személy esetén a személyi adatok körében anyja nevét, születési helyét és idejét;
b) a szerzôdés tárgyának fontosabb műszaki jellemzôit, a mennyiségi és minôségi adatokat;
c) a szerzôdés idôbeli hatályát, a szolgáltatás, illetôleg a víz- és szennyvízátadás megkezdésének idôpontját;
d) a teljesítés helyét;
e) az ellenérték megállapításának, ezen belül a számlázásnak, a mérôeszköz leolvasásának és a számla kiegyenlítésnek a módját;
f) a szerzôdésszegés következményeit;
g) a fogyasztó, illetôleg az átvevô személyében bekövetkezett változás bejelentési kötelezettségét a szolgáltató, illetôleg átadó részére;
h) egyéb, a szerzôdô felek által lényegesnek tartott feltételeket.
(2) A szolgáltatás feltételeit tartalmazó szerzôdési ajánlatot a szolgáltató az ivóvízellátásba vagy szennyvízelvezetésbe való bekötés esetén a megépítéséhez adott hozzájárulással együtt megküldi a fogyasztónak, aki azt a kézbesítéstôl számított 15 napon belül aláírásával elfogadja, vagy véleményeltérését közli.
(3) Ha a fogyasztó a szerzôdést - a szolgáltatás jogszabályban megállapított díját kivéve - a szerzôdés tartalmára kiható véleményeltéréssel írta alá, a szolgáltató köteles a felek álláspontjának egyeztetését 15 napon belül kezdeményezni.
19. § (1) A szolgáltató a tulajdonában levô vízmérôknek a mérésügyi jogszabályokban elôírt idôszakos hitelesítésérôl saját költségén köteles gondoskodni.
(2) Elkülönített vízhasználó a saját tulajdonában lévô és mellékszolgáltatási szerzôdés alapjául szolgáló mellékvízmérô hitelesítésérôl, rendkívüli vizsgálatáról saját költségére köteles gondoskodni. Amennyiben ezzel a költségek megelôlegezése mellett a szolgáltatót bízza meg, úgy a szolgáltató a megbízás teljesítését nem tagadhatja meg. Ha hitelesítést - az arról való gondoskodást - az elkülönített vízhasználó elmulasztja, a szolgáltató a mellékszolgáltatási szerzôdést 15 napos határidôvel felmondhatja.

•	A Polgári törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv.
321. § (1) Aki szerzôdésnél vagy jogszabálynál fogva felmondásra jogosult, e jogát a másik félhez intézett nyilatkozattal gyakorolja. A felmondás a szerzôdést megszünteti.
(2) Ha a felmondás nem azonnali hatályú, a törvényben vagy a szerzôdésben meghatározott felmondási idô elteltéig a szerzôdés fennmarad.
387. § Közüzemi szerzôdés alapján a szolgáltató köteles meghatározott idôponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást - így különösen gázt, villamos energiát és vizet - nyújtani, a fogyasztó pedig köteles idôszakonként díjat fizetni.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során megállapítottam, hogy a fogyasztó számára a véleményeltérés közlésének a jogát a 38/1995. számú kormányrendelet biztosítja.  Az általános szerződési feltételeket kifogásoló megállapításaival a panaszos szolgáltatótól egyedi elbírálást kért.
A szolgáltatótól kért egyedi elbírálás esetén az általános szerződési feltételek jogi jellegének elemzése szükséges ahhoz, hogy a szerződési szabadsággal összefüggő visszásság fennálltának illetve hiányának megállapításához.
Általános szerződési feltételeknek ( vagy szabványszerződésnek, standardizált szerződési feltételeknek) nevezik azokat a feltételeket, amelyeket az egyik fél egyoldalúan, általánosan és személytelenül határoz meg azzal a céllal, hogy azokat minden lehetséges szerződő partnerével szemben alkalmazza, anélkül, hogy módot adna a feltételek megvitatására, módosítására.  Ilyen feltételeket használhatnak a vállalkozások egymás között és a fogyasztókkal szemben.  Általános szerződési feltételek alkalmazása a másik félre hátrányos szerződést különösen akkor eredményezhet, ha a felek gazdaságilag nem egyenrangúak.  Többnyire ez utóbbi esetben beszélhetünk ún. adhéziós szerződésről.  Adhéziós szerződésnél a másik fél szerződési szabadsága arra korlátozódik, hogy választhat: megköti-e a szerződést az elé terjesztett, előre kialakított feltételekkel vagy nem köt szerződést.  Ilyenkor a szerződési szabadság csupán a  szerződés meg nem kötésének szabadságaként érvényesül.  Még ez a szabadság sem áll fenn azonban abban az esetben, ha a  félnek a termékre, vagy szolgáltatásra feltétlenül szüksége van és az általános szerződési feltételeket alkalmazó szolgáltató a piacon monopolhelyzetet élvez.
A kormányrendelet 3. § (2) bekezdésébe foglalt rendelkezés a vizsgálat során külön elemzést igényelt, ugyanis a véleményeltérés közlésére vonatkozó jogosultság kimondásán túl a kormányrendelet nem szabályozza megnyugtatóan a szerződés létrejöttét.  Nem tartalmaz olyan további rendelkezést amiből kiderülne, hogy a fogyasztónak a  véleményeltérés közlésére vonatkozó jogosultsága milyen jogalkotói célt szolgál, illetve a véleményeltérésre utaló közlés pontosan milyen jogalkotói célt szolgál, illetve a véleményeltérésre utaló közlés pontosan milyen kötelezettséget keletkeztet a szolgáltató oldalán.
A 3. § (2) bekezdésbe foglalt rendelkezés - elvileg - két fajta értelmezést is lehetővé tesz.  Az egyik lehetséges értelmezés szerint a véleményeltérés közlésének lehetősége pusztán azt jelenti, hogy a fogyasztó a jogszabályokba foglalt rendelkezésekkel való összhang hiányára hívhatja fel a  szolgáltatót.  A másik lehetséges értelmezés szerint a véleményeltérés közlése a szolgáltatási érdemi jellemzőire vonatkozó vitát indít el a felek között.
Az első értelmezésnek ellentmond az a megfontolás, amely szerint a Ptk. a jogszabályi rendelkezésekkel való ütközéshez - külön figyelemfelhívás nélkül is - megfelelő jogkövetkezményt fűz, ezek szerint a kormányrendelet által a fogyasztónak biztosított jogosultság tulajdonképpen súlytalan.  A második értelmezést az teszi bizonytalanná, hogy véleményeltérés közlése utáni eljárás szabályairól a rendelet hallgat, létrehozva ezzel egy olyan helyzetet, amelyben a fogyasztó pozíciója kizárólag a szolgáltató jóindulatától függ.  Valószínű, hogy a jogalkotónak a véleményeltérés közlésének jogára vonatkozó rendelkezéssel éppen az volt a célja, hogy a fogyasztónak egy blanketta-szerződés megkötésekor amúgy rendkívül gyenge pozícióját megerősítse.
A jelenleg hatályos jogszabályi rendelkezés ( 1999. március 13-ai módosítás  ) azzal javított a fogyasztó helyzetén, hogy a véleményeltérésre vonatkozó közlés esetén a szolgáltatóra nézve egyeztetési kötelezettséget állapít meg, ez a szabályozás sem ad választ arra az esetre, amikor a fogyasztó és a szolgáltató közötti egyeztetés ésszerű időn belül nem vezet eredményre.  Ebben az esetben a fogyasztónak a szolgáltatóval szembeni pozícióját erősítő szerződés létre sem jön, mert nincs olyan szabály, amely az egyeztetésre végső határidőt szabna.
A fent vázolt két értelmezési lehetőség megkülönböztetésétől függetlenül megállapítható, hogy a  kormányrendelet 3. §-ának (2) bekezdése a szolgáltatóra nézve a fogyasztó által felvetettek érdemi vizsgálatának kötelezettséget keletkezteti.
Az, hogy a  szolgáltató a fogyasztónak véleményeltérésére vonatkozózó közlését érdemben nem vizsgálta alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okozott a szerződési szabadsághoz való joggal összefüggésben.

	II.  Külön vizsgálatot igényelt a szolgáltató azon eljárása, amellyel a fogyasztót a szerződés aláírására készteti.  A mellékvízmérő lecserélésének magtagadása és a  mellékmérőn mért fogyasztás alapján történő számlázás megszüntetésének összekapcsolása az új szerződés aláírásával kimerítette a Ptk. által ismert megtámadási ok, a fenyegetés fogalmát, hiszen ez a magatartás nyilvánvalóan alkalmas olyan szerződési nyilatkozat kikényszerítésére, amelyet a fogyasztó önszántából nem tett volna meg.
Az Alkotmánybíróság a 13/1990. ( VI. 18.) AB határozatában kimondta, hogy a szerződési szabadság a piacgazdaság lényegi eleme, amelyet önálló alkotmányos jognak tekint.  Ennek az önálló alkotmányos jognak tartalmi elemeit az Alkotmánybíróság a 32/1991. ( VI.6.) AB határozatában fejtette ki és elemezte.  Az Alkotmánybíróság a szerződési szabadság lényegi elemének tekinti a szerződés tartalma meghatározásának jogát, amelyre vonatkozóan tett nyilatkozatnak minden külső kényszerítő tényezőtől függetlenül kell létrejönnie és ezt támasztják alá a Ptk. rendelkezései is.
A fent kifejtettekre tekintettel megállapítom, hogy a szerződési nyilatkozatnak a fenyegetés fogalmát kimerítő kikényszerítésével a KOMLÓ VÍZ Kft. alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okozott a szerződési szabadság vonatkozásában.

	III.  Hivatalból indítottam vizsgálatot azzal kapcsolatban, hogy a szolgáltató a szerződést két hónapra visszamenőleges hatállyal mondta fel a fogyasztónak.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy a szolgáltató 1999. február 12-én 1998. december 12-ei visszamenőleges hatállyal felmondta a szerződést kormányrendelet 19. § (2) bekezdésére hivatkozva.
A rendelet ezen pontja a következőképpen szól: " 19. § (2)  Elkülönített vízhasználó a saját tulajdonában lévő és mellékszolgáltatatási szerződés alapjául szolgáló mellékvízmérő hitelesítéséről, rendkívüli vizsgálatáról saját költségére köteles gondoskodni.  Amennyiben ezzel a költségek megelőlegezése mellett a szolgáltatót bízza meg, úgy a szolgáltató a megbízás teljesítését nem tagadhatja meg.  Ha a hitelesítést - az arról való gondoskodást - az elkülönített vízhasználó elmulasztja, a szolgáltató a mellékszolgáltatási szerződést 15 napos határidővel felmondhatja."
A kormányrendelet alapján, ha a fogyasztó nem rendelkezik hiteles mellékmérővel, akkor a szolgáltató "ex nunc", jövőre nézve felmondhatja a szerződést.  Ezzel ellentétben a szolgáltató jogellenesen két hónappal visszamenőleges hatállyal mondta fel a szolgáltatási szerződést.
A felmondás a polgári jogban az egyik szerződő fél által a másikhoz intézett egyoldalú jognyilatkozat, amely a szerződést megszünteti.  A felmondás szólhat azonnalra, vagy meghatározott időre.  Az azonnali, ún. rendkívüli felmondás a szerződést a címzettel való közlés időpontjától szünteti meg, a határozott időre szóló ún. rendes felmondás a szerződést a felmondási idő lejárta után szünteti meg, a felmondási idő alatt a szerződés fennáll.  Azonnali hatályú felmondásnak csak jogszabályban meghatározott esetekben van helye.  Tekintettel arra, hogy a jogszabály csak a jövőre nézve engedi meg a szolgáltatási szerződés felmondását arra az esetre, ha a fogyasztó nem rendelkezik hiteles mellékmérővel, ezért megállapítottam, hogy a szolgáltató jogellenesen mondta fel a szerződést.
A jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben az Alkotmánybíróság  a 9/1992. ( I. 30.) AB határozat a következőt tartalmazza: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság.  A jogbiztonság az állam - s elsősorban a jogalkotó - kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. "
A 28/1992. ( IV. 30.) AB határozat a következőeket rendeli: " A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre.  A jogállam sem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes, mind a jogi személyektől megkövetelje a törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését és az azokkal összhangban álló magatartást."
Mindezekre tekintettel megállapítom, hogy KOMLÓ VÍZ Kft. a jogbiztonsággal összefüggésben a alkotmányos visszásságot okozott azzal, hogy a szolgáltatási szerződést jogszabályban biztosított 15 napos felmondási határidő helyett visszamenőlegesen két hónappal mondta fel.

Kezdeményezés
•	Élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. §-ában biztosított jogommal felkérem a Komló Víz Kft. ügyvezető igazgatóját arra, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy a szerződési nyilatkozatok ily módon történő elfogadtatásától tartózkodjanak.
•	Az Obtv. 21. §-ában biztosított jogkörömmel élve felkérem a KOMLÓ VÍZ Kft. ügyvezető igazgatóját arra, hogy a 38/1995. ( IV. 5.) Korm. rendelet 19. § (2) bekezdésében szereplő előírásokat tartsák be és a jövőben a hiteles mellékmérő hiányában történő szolgáltatási szerződés felmondási jogát csak 15 napos hatállyal gyakorolják.

Budapest, 2001. július 5.

Lenkovics Barnabás