OBH 3667/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kollár Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

A panaszos 1999. július 27-én kelt beadványával azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert véleménye szerint a fogyasztók által a gázszolgáltatónak, a MATÁV-nak illetve a Távfűtőműveknek fizetett alapdíj olyan szolgáltatásnak minősül, amelyért ezek a közüzemi szolgáltatók nem nyújtanak ellenszolgáltatást. A panaszos annak a véleményének adott hangot, hogy az áru vagy szolgáltatás árában a szolgáltatás teljes árának szerepelnie kell, mivel bármely rendszert mindenki olymértékben rongál, amilyen mértékben használ. 
Az ügyben az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §-a alapján a piacgazdaság részének tekinthető szerződési szabadság sérelmének gyanúja miatt indítottam vizsgálatot. 
Vizsgálatom során tájékoztatást kértem az érintett szolgáltatoktól az általuk alkalmazott alapdíjakkal kapcsolatban. 

A megállapított tényállás

I. A MATÁV Rt. Kormányzati Kapcsolatok és Szabályozási Igazgatója megkeresésemre válaszolva  a következőkről tájékoztatott: A közüzemi szolgáltatások körében az utóbbi időben terjedő "alapdíj" fogalmának a távközlésben a havi előfizetési díj felel meg. A havi előfizetési díj hatóságilag szabályozott díjtípus, melyet a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter évente aktualizál. jelenlegi mértékét a 31/1998. (XII. 23.) KHVM rendelet határozza meg.  Az előfizetési díj egy forgalomtól független, fix összegű díjforma, tartalmát tekintve is a távbeszélő szolgáltatás forgalomtól független költségeinek fedezésére hivatott. Ezért a díjért a MATÁV biztosítja az előfizető számára, a távbeszélő állomás és az alközponti főáramkörök, valamint a helyi központ egymáshoz való csatlakoztatását. Az egyszeri úgynevezett belépési díj kizárólag a szolgáltatás-hozzáférési pont létesítéséhez kapcsolódó adminisztratív, marketing illetve szerelési költségeket fedezi. Az előfizetési díj beszélgetési díjat jelenleg már nem foglal magában. A havi előfizetési díj a szolgáltatótól bérelt végberendezés esetén annak bérleti díját nem tartalmazza. A havi előfizetési díj mértéke előfizetői kategóriánként (egyéni vagy üzleti/intézményi) állomástípusonként (iker, vagy főállás) szerint különbözik. Az előfizetési díj megfizetése minden tárgyhónapban előre esedékes.  A szolgáltató által alkalmazott díjakra vonatkozó rendelkezéseket a Hírközlési Főfelügyelet által jóváhagyott üzletszabályzat illetve az előfizetői szerződések is tartalmazzák.

II. A Fővárosi Gátművek Rt. elnök-vezérigazgatója arról tájékoztatott, hogy az 1999. július 1-jén hatályba lépett tarifarendszerről a fogyasztókat a júniusban bemutatott számlákon, illetve annak mellékletében tájékoztatták. A Fővárosi Gátművek Rt. az üzletszabályzatát illetve az annak mellékletét képező közüzemi szabályzatot a 11/1999. (III.19.) GM rendeletnek megfelelően módosították és 1999. október 31-ig a Magyar Energia Hivatalhoz jóváhagyásra benyújtják. A számla hátoldalán található tájékoztató a következőket tartalmazta: "Tisztelt Földgázfogyasztó Ügyfelünk! A Gázszolgáltatók Egyesülése szolgáltató tagvállalatai (DDGÁZ Rt., DÉGÁZ Rt. ÉGÁZ Rt., FŐGÁZ Rt., KÖGÁZ Rt., TIGÁZ RT.) ezúton tájékoztatjuk Önt, hogy a gazdasági miniszter 11/1999. (III. 19.) GM rendelete a fölgáz díjának megállapításáról 1999. július 1-i hatállyal életbe lép. A rendelet 10.§-ában leírtak szerint az új tarifarendszerrel kapcsolatos tájékoztatás a szolgáltató feladata. Ennek értelmében az alábbiakban felsoroljuk az Önt érintő néhány legfontosabb változást. 
•	Az összes fogyasztói kategóriában az eddigi gázdíjon túl bevezetésre kerül az alapdíj (teljesítménydíj), amelyet az elfogyasztott gázmennyiségtől függetlenül kell megfizetni.
•	Ha az Ön gázfogyasztását mérő gázmérő(k) névleges (össz)teljesítménye eléri vagy meghaladja a 20m3/óra értéket, akkor az alapdíjat a gázmérő(k) névleges teljesítménye alapján kell megfizetnie. 
•	Szabálytalan vételezés esetén a rendelet által bevezetett ún. felemelt gázdíjat kell megfizetni.
•	A gázszolgáltatásból szerződésszegés miatt kikapcsolt fogyasztó az alapdíjat a kikapcsolás időtartamára is köteles fizetni.
Kérjük tekintse ezt a tájékoztatót előzetes információ-szolgáltatásnak. Az Ön gázszolgáltatója további részletes információkkal is el fogja látni." 
A Fővárosi Gázművek módosított üzletszabályzata tartalmazza az alapdíjra vonatkozó rendelkezéseket, de csak az üzletszabályzat jóváhagyását követően kötendő közüzemi szerződések díjfizetési feltételei között szerepel az alapdíj. 

III. Megkeresésemre a Budapesti Távhőszolgáltató Részvénytársaság jogtanácsosa arról tájékoztatott, hogy a főváros XVI. kerületében, ahol a panaszos lakik, távhőszolgáltatás nincs.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 

201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár.

1990. évi LXXXVII. törvény az árak megállapításáról

Melléklet az 1990. évi LXXXII. törvényhez

Hatósági áras termékek

I. Legmagasabb ár

B) Szolgáltatások
 406-22-01-ből	 Koncesszióköteles távbeszélő szolgáltatások díja, a hálózatok összekapcsolásának díja (csatlakozási díj), továbbá a koncesszióköteles távközlési szolgáltatások nyújtásához igénybe vett bérelt vonali szolgáltatások díja	 közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter 

1992. évi LXXII. törvény a távközlésről

9. § (1) Az előfizetői szerződésnek a fogyasztók védelmével, és a szolgáltatás minőségével összefüggő feltételeit a miniszter rendeletben határozza meg.
(2) A távközlési szervezet az általános szerződési feltételeit tartalmazó üzletszabályzatát - szolgáltatása megkezdését megelőzően legalább 45 nappal - köteles megküldeni jóváhagyás céljából a Hírközlési Főfelügyelet részére. A Hírközlési Főfelügyelet - a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség véleményének figyelembevételével - 30 napon belül határoz az üzletszabályzat jóváhagyásáról. Amennyiben a Hírközlési Főfelügyelet a megadott határidőn belül nem határoz, az üzletszabályzat jóváhagyottnak tekintendő.
(3) A távközlési szervezet üzletszabályzatát és a szolgáltatásaiért felszámítható díjait az előfizetők részére hozzáférhető módon köteles közzétenni.

1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

Az országgyűlési biztos eljárása és intézkedései

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

 19.§ (2) Az országgyűlési biztos a nyilvánvalóan alaptalan, továbbá az ismételten előterjesztett és érdemben új tényt, adatot nem tartalmazó beadványt elutasítja, a nem jogosult által, valamint a névtelenül benyújtottat pedig elutasíthatja. Az elutasítást minden esetben indokolni kell.

31/1997. (XII. 20.) KHVM rendelet a közcélú távbeszélő szolgáltatások igénybevételének díjáról

A rendelet hatálya

1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed a távközlésről szóló 1992. évi LXXII. törvényben (a továbbiakban Tt.) meghatározott - a közcélú távbeszélő szolgáltatásokkal kapcsolatos - előfizetői szerződések és egyes, a közcélú távbeszélő szolgáltatás nyújtása érdekében kötött hálózati szerződések alapján fizetendő díjakra.

4. § Előfizetői szerződés alapján nyújtott szolgáltatásokért
a) havi előfizetési díjat,
b) impulzus alapú díjazás esetében beszélgetési díjat, időalapú díjazás esetében beszélgetési díjként hívásfelépítési (kapcsolási) és forgalmi díjat, illetőleg
c) bérelt vonali szolgáltatásnál egyszeri csatlakozási díjat és havi bérleti díjat
kell fizetni

5. § Az előfizetési és beszélgetési díjak adott évre történő kiszámításának módját és mértékét e rendelet 2. és 3. számú melléklete tartalmazza.

6. § A zártcélú hálózatoknak a közcélú távbeszélő hálózattal való összekapcsolásához igénybe vett, valamint kiterjesztett használatú összeköttetés létesítésére felhasznált bérelt vonali szolgáltatások díja, előfizetői szerződés alapján fizetendő. A bérelt vonali szolgáltatások díját az 1. számú melléklet tartalmazza, függetlenül attól, hogy a szolgáltatást hálózati szerződés vagy bérelt vonali szerződés alapján nyújtják, illetve veszik igénybe.
Havi előfizetési díj

7. § (1) Az előfizetési díj mértéke előfizetői kategóriánként (egyéni és üzleti/intézményi), állomástípusonként (iker- és főállomás), valamint a helyi központ kapcsolási módja (kézi és gépi) szerint különböző lehet.
(2) Az előfizetési díj megfizetése a tárgyhónapban előre esedékes.
(3)

Előfizetési díj csökkent értékű szolgáltatás esetén

8. § (1) A távhívásra nem alkalmas vagy jogszabályban meghatározott szolgáltatási jellemzőktől eltérő alacsonyabb színvonalat nyújtó szolgáltatás (a továbbiakban e rendelet alkalmazásában: csökkent értékű szolgáltatás) esetében a szolgáltató mérsékelt előfizetési díjat állapít meg.
(2) Az (1) bekezdésben említett előfizetési díj mérséklésének mértéke az e rendeletben meghatározott előfizetési díjban foglalt beszélgetési díjak levonása után maradt díjrész legalább 15%-a.
(3) Ha a szolgáltatás-hozzáférési pont működtetéséhez áramforrás szükséges, azt a szolgáltató köteles biztosítani, vagy annak igénybevételéért az előfizető részére - a (2) bekezdésben foglalt díjmérsékléstől függetlenül - átalányt fizetni.
(4) A csökkent értékű szolgáltatás jellemzőinek meghatározását, minősítését, valamint az ilyen szolgáltatásra vonatkozó mérsékelt előfizetési díjat, illetőleg térítési átalányt a szolgáltatók kötelesek üzletszabályzatuk mellékleteként elkészíteni, és azt a Hírközlési Főfelügyelettel e rendelet hatálybalépését követően legkésőbb 1998. június 30-ig, a továbbiakban pedig az ilyen szolgáltatás megkezdését megelőzően legalább 45 nappal előbb jóváhagyatni.
19.§ (1) A helyi koncessziós társaságok a havi előfizetési, a helyi, a helyközi I., valamint a helyközi II. díjzóna beszélgetési díjainak változtatására, annak mértékét indokló számításaikkal együtt javaslataikat minden év szeptember 30-áig kötelesek megküldeni.

4. számú melléklet a 31/1997. (XII. 20.) KHVM rendelethez

b) Előfizetési díj. A rendelet alkalmazásában előfizetési díj minden olyan - forgalomtól nem függő - díj, amelyet előfizetői szerződés alapján a közcélú távbeszélő szolgáltató az előfizető részére a távbeszélő-állomások és alközponti főáramkörök helyi központhoz csatlakozásáért havonta számít fel. Az előfizetési díj magában foglalhat beszélgetési díjat. Ilyen esetben a csatlakozási díj az előfizetési díj és a benne foglalt beszélgetési díj különbsége Az előfizetési díj a végberendezések bérleti díjait nem tartalmazza.

243/1997. (XII. 20.) Korm. rendelet a távközlési előfizetői szerződésekről

1. § A rendelet hatálya kiterjed
a) a távközlő hálózaton szolgáltatás-hozzáférési pontot létesítő, és azon előfizetői szolgáltatást nyújtó közcélú távközlési szolgáltatókra (a továbbiakban: szolgáltató);
b) a közcélú távközlő hálózat igénybevétele céljából közcélú előfizetői szerződés megkötésére ajánlatot tevő, illetőleg az előfizetői szerződés jogosultjaként szerződő természetes vagy jogi személyekre, valamint jogi személyiséggel nem rendelkező gazdasági társaságokra (a továbbiakban: igénylő vagy előfizető).
3. § Előfizetői szerződés alapján igénybe vehető, közcélú távbeszélő szolgáltatásoknak minősülnek az e rendelet 1. számú mellékletében meghatározott alap- és kiegészítő szolgáltatások (a továbbiakban: előfizetői szolgáltatások).

Egyedi előfizetői szerződés

6. § (1) A szolgáltatás-hozzáférési pont létesítésével és azon keresztül igénybe vehető szolgáltatások nyújtásával kapcsolatos - kizárólagosan az érintett előfizetőre vonatkozó - szerződési feltételeit a szerződő felek egyedi előfizetői szerződésbe kötelesek foglalni.

A szolgáltatás szünetelése

(3) A szünetelés a jogviszony folytonosságát nem érinti. A szünetelés időtartama alatt az előfizető előfizetési díj fizetésére nem köteles.
21. § (1) A szolgáltatók országosan egységes rendszerű tudakozó szolgálatot kötelesek kialakítani és működtetni.

Telefonkönyv

22. § (1) Az Országos Koncessziós Társaság köteles évente telefonkönyveket megjelentetni budapesti és megyei bontásban. Azokban a megyékben, ahol valamennyi primer körzetben azonos helyi koncessziós társaság nyújtja a szolgáltatást, biztosítania kell, hogy a megyei telefonkönyv a (2) bekezdésben rögzített adattartalommal jelenjen meg.
(4) A helyi szolgáltató valamennyi előfizetője részére köteles biztosítani azt a telefonkönyvet, amelyben az előfizető adata szerepel, vagy szerepelhetne.

II. Fejezet

A közcélú mobil rádiótelefon szolgáltatás igénybevételére vonatkozó előfizetői szerződés szabályai
28. § A közcélú mobil rádiótelefon szolgáltatás igénybevételére vonatkozó előfizetői szerződésekre e rendelet 1. §-át, 4-7. §-át, 14-16. §-át, 19-21. §-át értelemszerűen a következő eltérésekkel kell alkalmazni:
a) a közcélú mobil rádiótelefon szolgáltatás igénybevételére vonatkozó előfizetői szerződés esetében a Tt.-ben említett szolgáltatás-hozzáférési pont létesítése a rádiós hozzáférés lehetővé tételét jelenti;
1. számú melléklet a 243/1997. (XII. 20.) Korm. rendelethez
Közcélú távbeszélő szolgáltatások
1. Alapszolgáltatások
- a közcélú távbeszélő szolgáltatás az állandó helyű szolgáltatás-hozzáférési pontok között lehetővé teszi 0,3-3,4 kHz közötti hangfrekvenciás jelek átvitelét többek között
= távbeszélő beszéd-összeköttetések felépítése és fenntartása,
= legalább 2400 bit/s sebességű modemes adatátvitel (ITU-T "T" és "V" sorozatú ajánlásai) útján;
- a mobil rádiótelefon szolgáltatás földfelszíni rádiótávközlő hálózaton létesített közcélú távbeszélő hálózaton lehetővé teszi a nagy területen szabadon mozgó igénybevevők között nagyfrekvenciás jelek átvitelét, a távbeszélő összeköttetések felépítése és fenntartása útján, továbbá a legalább 2400 bit/s sebességű adatátvitelt.
A hívott előfizető elérése a nemzeti, illetőleg nemzetközi számozási tervben rögzített választási eljárás útján lehetséges.

11/1999. (III. 19.) GM rendelet a földgáz díjának megállapításáról
Fogalommeghatározások
2. § (1) E rendelet alkalmazásában
e) alapdíj: éves díj, melyet a fogyasztó a szolgáltatás rendelkezésre állásáért, teljes naptári évre vonatkozóan fizet;
f) teljesítménydíj: éves díj, melyet a fogyasztó a téli fogyasztási időszakban lekötött legnagyobb teljesítmény után - annak rendelkezésre állásáért - teljes naptári évre vonatkozóan fizet;
g) gázdíj: az a díj, amelyet a fogyasztó (vásárló) az átvett földgáz hőmennyisége után fizet;
i) időszak: az alapdíj és a teljesítménydíj beszedése szempontjából az időszak maximum 1 hónap lehet.
Lakossági árszabás
6. § (1) Ezt az árszabást kell alkalmazni a gázszolgáltató által a lakossági fogyasztó részére, háztartási célra szolgáltatott földgáz elszámolására.
(6) Ha a gázszolgáltató egy naptári napnál hosszabb üzemzavar miatt földgázt nem szolgáltat, az alapdíjat a kieső napok arányában nem kell megfizetni. Ez a rendelkezés nem vonatkozik a tervszerű karbantartás miatti kiesésre.
1. számú melléklet a 11/1999. (III. 19.) GM rendelethez
A földgáz legmagasabb díjai áfa nélkül
C) Lakossági fogyasztás árszabása
 	 	 	 	 	
 	 Gázmérő(k) névleges (össz-)teljesítménye 
(m3/h)	 Éves lakossági alapdíj 
(Ft)	 Éves lakossági 
alapdíj* 
[Ft/(m3/h)])	 Gázdíj 
(Ft/MJ)	
 	 20-nál kisebb	 1800	 -	 0,819	
 	 20 és 20-nál nagyobb	 -	 3182	 0,714	
E) Nem lakossági árszabás
 	 	 	 	 	
 	 Gázmérő(k) névleges (össz-)teljesítménye 
(m3/h)	 Éves alapdíj 
(Ft)	 Éves alapdíj* 
[Ft/(m3/h)]	 Gázdíj 
(Ft/MJ)	
 	 20-nál kisebb	 1800	 -	 0,819	
 	 20-100	 -	 3182	 0,714	

A vizsgálat megállapításai

A beadványban megjelölt három szolgáltató által alkalmazott alapdíj jellegét külön-külön vizsgáltam.

I. Megállapítottam, hogy a beadványban foglalt egyik panasz tárgya megegyezik egy általam korábban már vizsgált panasz tárgyával. A korábban vizsgált ügyben (OBH 6987/1998.) a panaszos 1998. december 3-án a telefontársaságok által felszámított előfizetési díjak alkalmazását sérelmezve fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához. Beadványában előadta, hogy véleménye szerint a telefontársaságok az előfizetési díjért nem nyújtanak ellenszolgáltatást, ezért az előfizetési díj tisztességtelen, ráadásul egyoldalúan meghatározott szerződési feltételnek minősül. 
Amint azt az OBH 6987/1998. számú vizsgálat során megállapítottam, a havi előfizetési díj alkalmazására a telefon-szolgáltatókat jogszabályi rendelkezések jogosítják fel. A vizsgálat annak megállapítását célozta, hogy az előfizetési díj alkalmazását lehetővé tevő jogszabályi rendelkezések nem sértik-e  a Ptk. 201.§-ában foglalt visszterhesség vélelmét.  
A Ptk. e rendelkezése a szerződésekre a visszterhesség vélelmét mondja ki. Kivételes tehát az a szerződés, amelyben a szolgáltatásért ellenszolgáltatás nem jár, azaz amikor a szerződés ingyenes.
A visszterhesség törvényi vélelméből következik, hogy ha a felek ettől részben vagy egészben el kívánnak térni, úgy e tekintetben külön meg kell állapodniuk. A visszterhesség vélelmétől való eltéréshez tehát - akár a Ptk. rendelkezésén nyugszik, akár a felek döntésén alapul - kifejezett eltérő tartalmú rendelkezés szükséges.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az előfizetési díjakra vonatkozó jogszabályi rendelkezések az előfizetési díj fogalmának meghatározásával, az üzletszabályzat jóváhagyására vonatkozó szabályozással, valamint a díjak kiszámítására vonatkozó előírások meghatározásával megfelelő módon biztosítják a Ptk 201.§-a által rögzített visszterhesség vélelmének érvényesülését, mindezekre tekintettel pedig nem állítható, hogy a távközlési szolgáltatók által alkalmazott előfizetési díjért azok nem nyújtanak ellenszolgáltatást.
A hírközlés-politikáról szóló 1071/1998. (V. 22.) Korm. határozat a következőket rögzítette: "A közcélú távbeszélő-szolgáltatások díjai újraegyensúlyozását radikálisan fel kell gyorsítani, folyamatosan végre kell hajtani, és legkésőbb 2002-ig be kell fejezni. A díjak újraegyensúlyozásával, a költségalapú díjrendszer kialakításával meg kell szüntetni a keresztfinanszírozás minden formáját. Ennek keretében megváltozik az előfizetési és a forgalmi díjak szerkezete is úgy, hogy az előfizetési díjak nőnek, a forgalmi díjak csökkennek. A forgalmi díjak szerkezetének változásával a helyi hívások díjai nőni, a távolságiaké csökkenni fognak."
A jogszabályi rendelkezéseken nyugvó, az esetleges keresztfinanszírozást is lehetővé tevő díj-meghatározási gyakorlat azonban önmagában nem sérti a visszterhesség vélelmét, hiszen az csupán az egyes költség-elemek átcsoportosítását jelenti, és nem ellenszolgáltatás nélküli díjak felszámítását.
A fent kifejtettekre tekintettel megállapítottam, hogy a vizsgált jogszabályi rendelkezéseken alapuló díjszabási gyakorlat -  a vizsgált összefüggésben - alkotmányos jogokkal összefüggő sérelmet nem okoz. Az előbbiekben kifejtetteket - a tárgy azonosságára tekintettel - jelen vizsgálat szempontjából is irányadónak tekintem, ezért a panaszt elutasítom.

II. A Fővárosi Gázművek által alkalmazott alapdíjjal kapcsolatos vizsgálati megállapítások

Eljárásom céljának elsősorban azt tekintettem, hogy megállapítsam, megalapozott-e a panaszos azon állítása, mely szerint a gázszolgáltató az alapdíjért a fogyasztónak nem nyújt ellenszolgáltatást. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16.§-a szerint (az egyéb eljárási feltételek megvalósulása esetén) az a személy fordulhat az országgyűlési biztoshoz, akit megítélése szerint alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem ért. A sérelem ebben az értelemben nyilvánvalóan szubjektív jellegű, azt a vélekedést, mely szerint a panaszost sérelem érte, az országgyűlési biztos sem vonhatja kétségbe. Ugyanakkor az országgyűlési biztosnak joga van eldönteni, hogy a szubjektíve fennállónak vélt sérelem valóban létezik-e, csak így tudja ugyanis megállapítani, hogy a beadvány mennyiben megalapozott. Ha az eljárás ezen szakaszában az országgyűlési biztos arra a megállapításra jut, hogy a sérelem nem áll fenn, a panaszt nyilvánvaló megalapozatlanságra hivatkozva elutasítja. Az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság ugyanis fogalmilag kizárt, ha maga a sérelem sem létezik. A visszásság megállapítása a sérelem alkotmányossági szempontú vizsgálatának eredménye. Más szavakkal: Alkotmányos jogokkal összefüggő sérelem hiányában a szubjektíve fennállónak vélt sérelem alkotmányossági szempontú vizsgálata okafogyottá válik. 
A vizsgált esetben - a fent kifejtettekhez hasonlóan - a következőkből indultam ki: A beadványban felvetett sérelem - annak megalapozottsága esetén egy hatályos jogszabályi rendelkezés megsértését jelenti. Ha a jogszabálysértés (a Ptk. 201.§ (1) bekezdés - visszterhesség vélelme) nem állapítható meg, akkor a panasz nyilvánvalóan alaptalan. Abban az esetben ugyanis, amikor egy Alkotmányban biztosított jogot (illetve annak részjogosítványát) kifejezett jogszabályi rendelkezés véd, és ez  a jogszabályi rendelkezés alkalmas az adott alkotmányos jog részjogosítványa teljes terjedelmének megóvására, akkor azt mondhatjuk, hogy a két jogág által nyújtott védelem terjedelme azonos. Ilyenkor tehát a sérelem fennálltának illetve fenn nem álltának megállapítására önmagában a jogszabálysértés vizsgálata is elegendő tesztnek bizonyul. Megállapítottam, hogy a vizsgált esetben a jogalkotó a felvetett sérelmet ugyanabban az összefüggésben és terjedelemben igyekszik kizárni, mint ahogy az a bedványban megfogalmazódott.
A szolgáltatás a polgári jogban az a vagyoni értékű magatartás, amelyet a szerződés kötelezettje a szerződés alapján tanúsítani köteles, illetve amelyet a jogosult a kötelezettől a szerződés alapján követelhet. Amennyiben tehát a kötelem tárgya olyan magatartás, amely vagyoni értékkel bír, akkor a visszterhesség vélelme nem sérül. A rendelkezésre állás, helytállás, készenlét vállalása a szolgáltatások egyik alaptípusa. 
Megállapítottam, hogy a gázszolgáltatók által alkalmazott alapdíj illetve  teljesítménydíj egy "rendelkezésre állás"- típusú szolgáltatás ellenszolgáltatása, ezért a beadványban leírt alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem nem áll fenn. Az előbbiekben kifejtettek alapján a panaszt mint nyilvánvalóan alaptalant elutasítom.

III. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. 16.§-ában foglalt rendelkezés értelmében a hatóság intézkedése, mulasztása által okozott sérelem fennállta, de legalábbis az az által való érintettség eljárási feltételnek minősül. A sérelem elszenvedése, illetve a sérelme általi érintettség alapozza meg a beadvány benyújtására való jogosultságot. Az olyan beadványokat, amelyeket nem az arra jogosult terjesztett elő, az országgyűlési biztos elutasíthatja. 
Tekintettel arra, hogy a panaszos - általa használt, távfűtéssel ellátott lakás hiányában - semmilyen, a Fővárosi Távhőszolgáltató Rt. által alkalmazott intézkedés által nem érintett, a beadványt érdemi vizsgálat nélkül elutasítom.

Budapest, 1999. október 19.

Dr. Polt Péter