OBH 3510/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Szécsi Mária

Az eljárás megindítása
	A panaszos mozgássérült olimpiai és világbajnok azért fordult panasszal az Országgyűlési Biztos Hivatalához, mert az Ifjúsági és Sportminisztérium szóban elutasította járadék iránti kérelmét arra hivatkozással, hogy ő 1976-ban nyert egyéni olimpiai aranyérmet asztalitenisz sportágban a fogyatékosok számára Torontóban rendezett első olimpián, a jogszabály viszont csak az 1984-től megtartott versenyekre vonatkozik.
	Mivel a panaszban leírt sérelem összefüggésben áll az emberi méltósághoz való joggal (Alk. 54. §), amely sérülhet a hátrányos megkülönböztetéssel (Alk. 70/A. §), az ügyben vizsgálatot indítottam.
Tájékoztatást kértem az ügyben az ifjúsági és sportminisztertől.

Megállapított tényállás
	A panaszos súlyos mozgáskorlátozottként részt vett az 1976-ban Torontóban testi fogyatékosok számára rendezett olimpián, azon (a verseny 2. napján) aranyérmet szerzett. A magyar olimpiai keret tagjaként fogadalmat is tett győzelme tiszteletére a magyar Himnusz is elhangzott. (1975-ben egyéni világbajnokságot, 1989-ben Európa bajnokságot nyert.)
	Az ifjúsági és sportminiszter közlése szerint a fogyatékos sportolók világversenyein eredményesen szereplők járadékáról szóló 71/1999. (V.21.) Korm. rendelet 1. § (2) bekezdése valóban csak az 1984-től kezdődően érmes helyezést elért fogyatékos sportoló, valamint az első helyezést elért fogyatékos sportoló özvegye részesíthető olimpiai járadékban. Ennek az időhatárnak a megállapításakor azonban sok szempontot vettek figyelembe. Így például: igaz, hogy a paralimpiai mozgalom 1952-ben indult, de a Nemzetközi paralimpiai Bizottság csak 1989-ben alakult meg. Végül - egyebek mellett - azért is döntöttek az 1984-es időpont, a "Fáklya Játékok" megrendezésének ideje mellett, mert ekkor már létezett egy nemzetközi testület, amely felügyelte a játékokat (a Mozgáskorlátozottak Sportszövetségeinek nemzetközi Koordináló Bizottsága, amely 1982-ben alakult). A kormányrendelet előkészítésében, a tervezet egyeztetésében részt vett a Magyar Mozgáskorlátozottak Sportszövegsége, felhasználták a nemzetközi szervezetek dokumentumait is.

A vizsgálat megállapításai
	A panaszos járadék iránti szóbeli kérelmét azért nem teljesíthette az ISM, mert a 71/1999. (V.21.) Korm. rendelet 1. §-ának (2) bekezdésében foglalt időmeghatározás - "1984-től kezdődően" - ezt nem teszi lehetővé.

A panaszos ezt többi sportolótársaihoz képest hátrányos megkülönböztetésnek, és ezért a rendelkezést alkotmányellenesnek ítéli. Jogszabály alkotmány-ellenességének utólagos vizsgálatára nem az országgyűlési biztos, hanem az Alkotmánybíróság jogosult (1989: XXXII. tv. 1. § b) pont). Erre indítványt a panaszos tehet. A panaszt ezért indítványként való elbírálásra áttettem az Alkotmánybírósághoz. 

Budapest, 2000. július 26.

Gönczöl Katalin