OBH 3237/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva

Az eljárás megindulása
	A panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett beadványában sérelmezte az Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Polgármesteri Hivatal eljárását a gyermekvédelmi támogatás és a lakásfenntartási támogatás iránti kérelmének a beadásával kapcsolatban. Kifogásolta, hogy a polgármesteri hivatal igazolás becsatolását kérte a gyermeke egészségi állapotára vonatkozóan és felhívta az alkalmi munkából származó jövedelem-igazolás pótlására is.
Az Alkotmányban rögzített gyermeki jogok (Alkotmány 67. § (1) bekezdése), a szociális biztonsághoz való jog (Alkotmány 70/E. § (1) bekezdés), valamint a jogállamiság elvéhez szorosan kötődő tisztességes eljárás követelménye (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) sérelmének alapos gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás
	Az Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Egészségügyi és Szociális Ügyosztály (a továbbiakban: Ügyosztály) az 1999. március 16-án kelt, IV.928/3/98/99. számú levelében arról értesítette a panaszost, hogy a rendszeres gyermekvédelmi támogatás biztosítását 1999. március 30. napjától újból felülvizsgálja. Az Ügyosztály kérte a  kérelem benyújtásához rendszeresített nyomtatvány kitöltését és a hozzátartozó igazolások csatolását.
A címzett  az értesítés kézhezvételét követően - 1999. március 25-én - a kérelmét benyújtotta, azonban az igazolásokat csak részben mellékelte.
Az Ügyosztály az 1999. április 16-án kelt IV.10007/1999. számú felhívásában kérte a hiányzó jövedelem-igazolásokat a panaszos, a panaszos férje és a legidősebb, 22 éves fia jövedelméről.
Az iratoknak egy részét a panaszos megküldte 1999. május 4-én, azonban nem csatolta a férje jövedelem-igazolását.

Az ügy jogszabályi háttere
•	1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról (a továbbiakban: Gytv.)
2. § (1) A gyermekek védelmét ellátó helyi önkormányzatok, gyámhivatalok, bíróságok, rendőrség, ügyészség, más szervezetek és személyek e törvény alkalmazása során a gyermek mindenekfelett álló érdekét figyelembe véve, törvényben elismert jogaikat biztosítva járnak el.
16. § Az e törvényben meghatározott, a gyermekek védelmét biztosító hatósági feladat- és hatásköröket
a) a helyi önkormányzat képviselő-testülete,
b) a települési önkormányzat jegyzője,
c) a kijelölt városi, fővárosi kerületi polgármesteri hivatal gyermekvédelmi és gyámügyi ügyintézője (a továbbiakban együtt: városi gyámhivatal),
d) a megyei, fővárosi közigazgatási hivatal gyermekvédelmi és gyámügyi feladatot ellátó szerve (a továbbiakban együtt: megyei gyámhivatal) [a c) és d) pont a továbbiakban együtt: gyámhivatal] gyakorolja.
19. § (1) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás (a továbbiakban: rendszeres támogatás) célja, hogy elősegítse a gyermek családi környezetben történő ellátását, nevelését és megelőzze a gyermek kiemelését a családból.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: az öregségi nyugdíj legkisebb összege) és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben, feltéve, hogy a települési önkormányzat rendelete alapján elrendelt vagyoni helyzet vizsgálata során az egy főre jutó vagyon értéke nem haladja meg külön-külön vagy együttesen a (7) bekezdésben meghatározott értéket.
20. § (3) Ha a rendszeres támogatást jogerősen megállapítják, az a kérelem benyújtásától esedékes. A folyósítás időtartama a feltételek fennállásáig tart. A rendszeres támogatásra való jogosultság feltételeit - a 19. §-ban meghatározottak alapulvételével - a települési önkormányzat képviselő-testülete évente legalább egyszer felülvizsgálja.

•	1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról (Sztv.).
38. § (1) A települési önkormányzat lakásfenntartási támogatást nyújthat annak a családnak vagy személynek, aki a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget meg nem haladó lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben lakik és lakás hasznosításából származó jövedelemmel nem rendelkezik.
39. § (1) Lakásfenntartási támogatás ugyanazon lakásra csak egy jogosultnak állapítható meg, függetlenül a lakásban élő személyek és háztartások számától.

•	149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet A gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról (a továbbiakban: R.) 
65. § (1) A települési önkormányzat által megállapítandó rendszeres gyermekvédelmi támogatás iránti kérelemhez csatolni kell
a) a 2. számú melléklet szerinti nyilatkozatot a megfelelő igazolásokkal együtt,
b) a gyermek elhelyezése vagy ideiglenes hatályú elhelyezése és a gyámrendelés tárgyában hozott bírósági és gyámhatósági határozatot, illetőleg a 18. § (2) bekezdésében meghatározott jegyzőkönyvet,
c) a Gyvt. 19. §-a (4) bekezdésének d) pontjában szabályozott esetben a tartósan beteg, illetőleg fogyatékos gyermek egészségi állapotára vonatkozó igazolást,
d) a Gyvt. 20. §-ának (4) bekezdésében szabályozott esetben az oktatási intézmény igazolását a tanulói vagy hallgatói jogviszony fennállásáról.

2. számú melléklet a 149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelethez

NYILATKOZAT

 A)	 Személyi adatok	
 	 	
 1.	 A támogatást kérő neve és lakcíme, tartózkodási helye: ....................................................................................................	
 	 ..............................................................................................................................................................................................	
 	 	
 2.	 A családban a nyilatkozat benyújtásának időpontjában a támogatást kérővel közös háztartásban élő közeli hozzátartozók száma: ..........................................................................................................................................................	
 	 	
 3.	 A nyilatkozat benyújtásának időpontjában a támogatást kérővel közös háztartásban élő, az egy főre jutó jövedelem számítása szempontjából figyelembe vehető közeli hozzátartozók adatai:	
 	 	 	 	 	 	
 	 	 	 Név	 Születési hely, idő	 Anyja neve	
 	 - 	 házastársa, élettársa	 	 	 	
 	 - 	 egyéb rokon (akinek 
eltartásáról gondoskodik)	 	 	 	
 	 - 	 gyermeki*	 	 	 	

 	 	 	 	 	 	

* A 20 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező, a 25 évesnél fiatalabb önálló keresettel nem rendelkező nappali tagozaton egyetemi, főiskolai tanulmányokat folytató, továbbá korhatárra tekintet nélkül a tartósan beteg, illetőleg a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd vagy más fogyatékos gyermek.

Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Képviselő-testületének 2/1999. (I. 29.) Rendelete rendszeres és rendkívüli gyermekvédelmi támogatásban való részesítés feltételeiről, valamint a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátásokról, azok igénybevételéről és a fizetendő térítési díjról (a továbbiakban: Ör.)
3. § (1) Az e rendeletben szabályozott pénzbeli és természetbeni ellátásokkal kapcsolatos feladat- és hatásköröket a Képviselő-testület I. fokon az polgármesterre ruházza. (I. fokú hatáskör)
(3) A rendkívüli és a rendszeres gyermekvédelmi támogatás iránti kérelmet a szülő, vagy más törvényes képviselő Óbuda-Békásmegyer Önkormányzat Polgármesteri Hivatalnál (Egészségügyi és Szociális Ügyosztály) terjesztheti elő, az általa rendszeresített igénylőlapon, az abban felsorolt igazolások csatolásával.
(5) A rendszeres gyermekvédelmi támogatásra való jogosultság feltételeit évente legalább egyszer felül kell vizsgálni.

A vizsgálat megállapításai
	Az önkormányzat jegyzőjétől kapott információk és a megküldött iratok alapján megállapítottam, hogy a rendszeres gyermekvédelmi támogatás Zsolt és Csaba nevű gyermekek után illette meg a családot. Az 1999. május 25-én kelt IV-928/3/MS/1998. iktatószámú határozatban az önkormányzat polgármestere - átruházott hatáskörben - elutasította a panaszos kérelmét, mivel a felszólítás ellenére a kérelmet hiányosan nyújtotta be. A gyermekek részére megállapított rendszeres gyermekvédelmi támogatást 1999. március 30-ától megszüntette. A határozatban biztosított fellebbezési lehetőségénél fogva a panaszos jogorvoslattal élt. A fellebbezés elbírálásának eredményeképpen az önkormányzat képviselő- testülete a rendszeres gyermekvédelmi támogatást megállapította a Csaba nevű gyermek után 1999. június 24. napjától kezdődően.
Az iratokból kitűnik, hogy az igazolások hiánytalanul ettől a naptól kezdve álltak rendelkezésére az elbíráló képviselő-testületnek, továbbá a kérelmező Zsolt nevű gyermeke nagykorúvá vált.
Az ügyre vonatkozó iratmásolatok áttanulmányozása után megállapítottam, hogy az iratok nem támasztották alá a panaszban foglalt azon állítást, mely szerint az egyik gyermek egészségi állapotára vonatkozóan az Ügyosztály igazolást kért volna a panaszostól. Indokoltnak tartom azonban ennek ellenére, hogy ismertessem az egészségi állapotot is érintő jogszabályi rendelkezéseket.
A R. 65. § (1) bekezdése alapján a települési önkormányzat által megállapított, a rendszeres gyermekvédelmi támogatás iránti kérelemhez csatolni kell  - többek között - a Gyvt. 2. számú melléklete szerinti nyilatkozatot a megfelelő igazolásokkal együtt, valamint a tartósan beteg, illetőleg fogyatékos gyermek egészségi állapotára vonatkozó igazolást. A R. fenti szabálya a Gyvt. 19. §-ában foglalt rendelkezéseken alapul, amely meghatározza a családi jövedelmi viszonyok kiszámításának módját és a közös háztartásban élő közeli hozzátartozók jövedelmének figyelembevételét.
Mindezekre tekintettel az önkormányzat eljárása és az Ügyosztály hiánypótlási felhívása a különféle igazolások csatolására a Gyvt. és a R. szabályaira figyelemmel történt.
	Az eljárásom során vizsgáltam továbbá az Alkotmányban foglalt gyermeki jogok sérelmét is. Megállapítottam, hogy a rendszeres gyermekvédelmi támogatás biztosítását a Gyvt. meghatározott feltételekhez köti, amelynek vizsgálatára és az erről szóló meggyőződés kialakítására a helyi önkormányzatok képviselő-testületét hatalmazza fel. A panaszos gyermekeinek a támogatásáról szóló döntését - a törvényi feltételek megismerését követően - a képviselő-testület meghozta és az ellátás biztosításáról intézkedett.
	Álláspontom szerint a fentiek miatt az önkormányzat és az Ügyosztály eljárása nem sértette az Alkotmányban rögzített gyermeki jogokat és a jogállamiság elvéhez szorosan kötődő tisztességes eljáráshoz való jog követelményét, ezekkel összefüggésben visszásságot nem okozott.
	A vizsgálatom lezárásának időpontjában tájékozódtam a család részére jelenleg nyújtott támogatásokról, amelyek a következők voltak: 
A vizsgálati megállapításokban már érintett Csaba nevű gyermeket az önkormányzat rendszeres gyermekvédelmi támogatásban részesítette 1999. június 24-től, 2000. június 30-áig, majd 2000. július 1-jétől 2001. június 30-áig újbóli megállapítás történt.
Az időközben született Alexandra nevű gyermek 2000. július 1-jétől, 2001. június 30-áig részesül rendszeres gyermekvédelmi támogatásban.
Rendkívüli gyermekvédelmi támogatást biztosított még az önkormányzat a család jövedelmi viszonyaira tekintettel 2000. június 23-án. Az önkormányzat beiskolázási támogatást biztosított továbbá a Csaba nevű gyermeknek.
A gyermekek ellátásáról beszerzett aktuális információk megerősítettek abban, hogy a gyermeki  jogokkal összefüggésben alkotmányos visszásság jelenleg sem állapítható meg.
	Az Alkotmányban rögzített szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben - a gyermekvédelmi támogatások mellett - vizsgáltam még a panaszban sérelmezett, a lakásfenntartási támogatás biztosításának a gyakorlatát.
A panaszos beadványában foglaltakkal szemben a lakásfenntartási támogatás iránti kérelmet nem a panaszos, hanem a férje terjesztette elő, amelyet részére a IV-10009/4/1999. számú határozatban - átruházott hatáskörben -  az önkormányzat polgármestere megállapított.
A tárgyévben viszont a panaszos terjesztette elő lakásfenntartási támogatás iránti kérelmét, amelynek alapján az önkormányzat megállapította a támogatást 2000. augusztus 1-től 2001. július 31-ig. Az Sztv. 39. § (1) bekezdésében foglaltak alapján a lakásfenntartási támogatás ugyanazon lakásra csak egy jogosultnak állapítható meg, függetlenül a lakásban élő személyek és háztartások számától.
A panaszos férje, majd a panaszos kérelme alapján - a jogszabályi feltételek figyelembevételével -, a részükre adható  támogatásokat az önkormányzat biztosította.
Ennek alapján a szociális biztonsághoz való alkotmányos jog sérelmét nem állapítottam meg.
	Összegezve: A fenti megállapításokra tekintettel az Alkotmányban foglalt gyermeki jogokkal, a szociális biztonsághoz való joggal és a jogállamiság elvéből következő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos visszásságot nem állapítottam meg, ezért eljárásomat befejezettnek tekintem.

Budapest, 2000. november 20.

Gönczöl Katalin