OBH 3120/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása - előzmények
	A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogok Országgyűlési Biztosának vizsgálata, valamint Hajdú-Bihar megyei panaszosok beadványa alapján tudomásomra jutott, hogy egyes önkormányzatok az öregségi járadékot és rendszeres szociális segélyt csak akkor biztosítják, ha jelzálogjogot  jegyeztet be a kérelmező tulajdonát képező ingatlanra.
	Az országos áttekintést tartalmazó vizsgálat az Alkotmányban deklarált szociális biztonsághoz és tulajdonhoz való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt indult.
	A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogok Országgyűlési Biztosa 1999-ben Borsod-Abaúj-Zemplén megyei települést érintően vizsgálatot folytatott a rendszeres szociális segély folyósításával kapcsolatos egyes önkormányzati gyakorlattal összefüggésben. Az indítványtevő a Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogvédő Iroda volt. A kisebbségi biztos kifejtette, hogy a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény (továbbiakban: Szt.) nem tartalmaz előírást arra vonatkozóan, hogy az önkormányzat a segélyezett halála, tehát az öröklés megnyílta előtt jogosult-e jelzálogjogot bejegyeztetni a rendszeres szociális segélyben, -  jelen szabályozást is figyelembe véve - az időskorúak járadékában részesülő tulajdonában lévő ingatlanra. A szociális és családügyi miniszter válaszában közölte, hogy a rendelettel való szabályozási lehetőség nem jelenti azt, hogy az Szt. 32/A. §-ában foglaltakkal, illetve törvényben meghatározott feltételekkel ellentétesen - a segélyezett ingatlana esetében - zálogbejegyzési jogot biztosít az önkormányzat számára. A kisebbségi biztos ajánlására az érintett település (Encs város) törvényességi felügyeletét ellátó Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal kezdeményezte az önkormányzati rendelet módosítását.
A Hajdú-Bihar megyei Bihardancsháza Község Önkormányzatának eljárását kifogásoló panasz ügyében 2000. október hónapban a következő kezdeményezést tettem:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1)  bekezdése alapján felkérem Bihardancsháza Község Önkormányzatának Képviselő-testületét, illetve átruházott hatáskörben a polgármestert, hogy az önkormányzat ellátási kötelezettségére tekintettel - és nem a panaszosok hozzájárulásától függően -   vizsgálja felül döntését, és az időskorúak járadékát mindkét panaszos részére állapítsa meg. Az önkormányzat a kezdeményezést elfogadta, a szükséges intézkedéseket megtette.
	A Nemzeti és Etnikai Kisebbségi Jogok Országgyűlési Biztosának - kisebbséget érintő - vizsgálata, valamint a Hajdú-Bihar megyei panasz alapján tett kezdeményezésemre figyelemmel felkértem valamennyi megyei és a fővárosi közigazgatási hivatal vezetőjét, hogy tekintsék át a megyék településein és a főváros kerületeiben a hatályos helyi rendeleteket.  Ennek eredményéről értesítéseket kértem. Megkeresésemben jeleztem, hogy szeretnék országos áttekintést kapni arról, hogy melyik településen alkalmazzák vagy alkalmazták a törvényellenes gyakorlatot. Kértem, hogy a földhivatali jelzálogjog bejegyzést tartalmazó esetekben intézkedjenek a törvényes rend helyreállítására. Vizsgálatra való felkérésemben hivatkoztam az Alkotmánybíróság alábbi határozatára:
"31/1996. (VII. 3.) AB határozat: ...Az említett rendelkezések összevetésével megállapítható, hogy az önkormányzat nem jogosult arra, hogy zálogjog keletkeztetését rendeletében előírja. Ilyen felhatalmazást ugyanis törvényi előírás nem tartalmaz, a Ptk. 685. § a) pontja pedig a 251. §-t nem említi azok között a rendelkezések között, amelyek tekintetében az önkormányzati rendelet általános értelemben is jogszabálynak minősül...".

1. Nemleges választ adott, tehát a két szociális támogatással kapcsolatban jelzálogjog bejegyzésre vonatkozóan nem tapasztaltak kifogásolható szabályozást az alábbi megyékben: 
Bács-Kiskun, Borsod-Abaúj-Zemplén, Csongrád, Somogy, Szabolcs-Szatmár-Bereg, Tolna, és Veszprém megye.
2. Kifogásolandó gyakorlatról a közigazgatási hivatalok vezetői a következőkről tájékoztattak:
Budapest főváros: A törvényességi ellenőrzés keretében folyamatosan vizsgálják a kerületi önkormányzati rendeleteket és ennek megfelelően megteszik a szükséges intézkedéseket. A törvénysértő jelzálogjog bejegyzést biztosító szabályozás miatt a hivatalvezető eddig törvényességi felhívást tett az I. kerületi önkormányzatnál és törvényességi észrevétel foganatosítását tervezi a XIII. kerületi önkormányzat rendelete ellen.
A közigazgatási hivatalvezető tájékoztatásán túl sajtóhíradás utján tudomásomra jutott, hogy Budapest Főváros VII. kerület Erzsébetváros Önkormányzata a lakásfenntartási támogatás esetében is alkalmazza a jelzálogjog bejegyzését, kibővítve azzal, hogy a kifizetett támogatásra jegybanki alapkamatot számít fel.
Baranya megye: Egy községben (Orfű) találtak helytelen szabályozást jelzálogjog bejegyzésére a rendszeres szociális segélyben részesülők esetében. A törvényességi észrevételt a közigazgatási hivatal megtette.
Békés megye: Egy településen (Csabaszabadi) a helyi rendelet az alábbi szabályozást tartalmazza: A vagyonnal rendelkező jogosultak esetében a járadék megállapításával egyidejűleg rendelkezni kell a jelzálogjog bejegyeztetéséről. A közigazgatási hivatal felhívására a képviselő-testület 2000. október 24-én a rendeletét módosította.
Fejér megye: Egy településen (nevét nem közölte) tapasztaltak a jelzálogjog bejegyezésére vonatkozó rendelkezést. A közigazgatási hivatal felhívta az érintett önkormányzat jegyzőjét, hogy haladéktalanul intézkedjen a támogatásban részesülők ingatlanvagyonára bejegyzett jelzálog törléséről. A jegyző a szükséges intézkedéseket megtette.
Győr-Moson-Sopron megye: A törvénysértő szabályozásra egy településen (Kóny) volt példa. A törvényességi észrevételt a közigazgatási hivatal megtette.
Hajdú-Bihar megye: A rendszeres szociális segély és az időskorúak járadéka folyósításánál jelzálogjog bejegyzésre vonatkozó szabályozást nem találtak. Áttekintették az ár- és belvíz által okozott károk helyreállításához nyújtandó támogatásokról, az adósságkezelési eljárásokról, az első lakáshoz jutó fiatalok támogatásáról, valamint a lakások elidegenítéséről, bérletéről szóló rendeleteket is. A törvénysértő rendelkezések hatályon kívül helyezéséről részben az önkormányzatok, részben a közigazgatási hivatal intézkedett.  Az egyedi ügyekben észlelt törvénysértő szabályozás kiküszöbölése érdekében a közigazgatási hivatal a Hajdú-Bihar Megyei Főügyészség intézkedését kérte.
Heves megye: Az ellenőrzés során öt önkormányzat rendeletében (Bükkszentmárton, Mónosbél, Bélapátfalva, Milófalva, Andornaktálya) észleltek jelzálogjogra vonatkozó törvénysértő rendelkezést, amelyek hatályon kívül helyezését minden esetben kezdeményezték.
Jász-Nagykun-Szolnok megye:  A megyében két településen (Jászkisér, Pusztamonostor) alkalmazták a törvényellenes gyakorlatot. A közigazgatási hivatal mindkét önkormányzatot felhívta a kifogásolt szabályozás hatályon kívül helyezésére. Pusztamonostor a törvénysértő rendelkezést már megszüntette. A közigazgatási hivatal az önkormányzatok megkeresésén túl felkérte a megyei földhivatal vezetőjét is, hogy a földhivatali jelzálogjog  bejegyzést tartalmazó esetekben intézkedjen a törvényes rend helyreállítására.
Komárom-Esztergom megye: A közigazgatási hivatal megállapította, hogy négy településen (Ete, Kisigmánd, Csép, Tardos) alkottak helyi rendeletet a jelzálogjog bejegyzésére, rendszeres szociális segélyben részesülők ingatlanára vonatkozóan. A közigazgatási hivatal az önkormányzatokat felhívta a kifogásolt szabályozás hatályon kívül helyezésére.
Nógrád megye: Jogszabálysértő szabályozás miatt egy önkormányzati rendelettel (Nemti) kapcsolatban tettek törvényességi észrevételt.
Pest megye: Négy település (Csővár, Sülysáp, Piliscsaba, Tápiószele) önkormányzatának szociális rendelete tartalmaz szabályozást a jelzálogjog bejegyzésére. A törvénysértés megszüntetésére a közigazgatási hivatal törvényességi észrevételt tett. Sülysáp Község Önkormányzata az átmeneti segély esetén (kamatmentes kölcsön) rendelkezett a jelzálogjog bejegyzéséről, s ezt a törvényességi felhívást követően sem szüntette meg.
Vas megye: Két önkormányzat (nem nevesítette) esetében a helyi rendelet úgy rendelkezik, hogy az időskorúak járadékában részesülő személy ingatlanára megállapodás alapján jelzálogjog is bejegyezhető. Ezt a közigazgatási hivatal nem tartja aggályosnak, mivel véleménye szerint ebben az esetben a járadékban részesülő személy és az önkormányzat, mint "mellérendelt felek kötnek szerződést".
Zala megye: Két község (Óhíd, Szalapa) önkormányzata szabályozta a jogszabálytól eltérően a jelzálogjog bejegyzés elrendelését. A közigazgatási hivatal a törvényességi észrevételt megtette.

Az ügy jogszabályi háttere

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
Szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások
32/A. § A települési önkormányzat az időskorúak járadékában részesülő személy esetében bejelenti, a rendszeres szociális segélyben részesülő személy esetében - az önkormányzat rendeletében meghatározott esetekben - bejelenti hagyatéki teherként a folyósított járadék, illetőleg segély összegét a területileg illetékes közjegyzőnél. A bejelentés tényéről a járadék, illetőleg a segély megállapításáról szóló határozatban rendelkezni kell.
Időskorúak járadéka
32/B. § (1) Az időskorúak járadéka a megélhetést biztosító jövedelemmel nem rendelkező időskorú személyek részére nyújtott támogatás. A települési önkormányzat időskorúak járadékában részesíti azt a 62. életévét, illetőleg a reá irányadó nyugdíjkorhatárt betöltött személyt, akinek
a) havi jövedelme, valamint
b) saját és vele együtt lakó házastársa, élettársa jövedelme alapján számított egy főre jutó havi jövedelme
nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át, egyedülálló esetén 95%-át.
(2) Az (1) bekezdésben megjelölt reá irányadó nyugdíjkorhatár alatt a Tny. 7. § (4)-(5) bekezdésében szabályozott nyugdíjkorhatárt kell érteni.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
11. § (1) A képviselő-testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye.
(2) A polgármester (főpolgármester), valamint a képviselő-testület bizottságának, részönkormányzat testületének önkormányzati jogkörben hozott hatósági határozata ellen a képviselő-testülethez lehet fellebbezést benyújtani.
(3) A képviselő-testület (1) és (2) bekezdés alapján hozott határozatának a felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással a bíróságtól lehet kérni a határozat közlésétől számított harminc napon belül. A pert az önkormányzat ellen kell indítani.
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.
98. § (1) A fővárosi, megyei közigazgatási hivatal (továbbiakban: közigazgatási hivatal) államigazgatási feladatokat ellátó költségvetési szerv. A közigazgatási hivatal működésének költségeit az Országgyűlés a költségvetési törvény "Belügyminisztérium" fejezetében, elkülönítetten biztosítja.
(3) A közigazgatási hivatal vezetője törvényességi ellenőrzési jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat
a) szervezete, működése, döntéshozatali eljárása,
b) döntései (rendelete, határozata),
c) bizottsága, részönkormányzata, polgármestere, főpolgármestere, megyei közgyűlés elnöke, társulása által hozott önkormányzati határozat megfelel-e a jogszabályoknak.
(4) Nem terjed ki a közigazgatási hivatal vezetőjének törvényességi ellenőrzési jogköre - az (5) bekezdésben foglalt kivétellel - azokra a helyi önkormányzat, helyi kisebbségi, valamint kisebbségi települési önkormányzat, illetve szerveik által hozott határozatokra, amelyek alapján
a) munkaügyi vitának, illetve közszolgálati jogviszonyból származó vitának,
b) külön jogszabályban meghatározott bírósági vagy államigazgatási eljárásnak van helye.

1987. évi XI. törvény a jogalkotásról
1. § (1) A jogalkotó szervek a következő jogszabályokat alkotják:
a) az Országgyűlés törvényt,
b)
c) a Kormány rendeletet,
d) a miniszterelnök és Kormány tagja (a továbbiakban együtt: miniszter) rendeletet,
e)
f) az önkormányzat rendeletet.
(2) E rangsornak megfelelően az alacsonyabb szintű jogszabály nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
15. § (1) A végrehajtási jogszabály alkotására adott felhatalmazásban meg kell határozni a felhatalmazás jogosultját, tárgyát és kereteit. A felhatalmazás jogosultja a jogi szabályozásra másnak további felhatalmazást nem adhat.
(2) A szabályozás tárgykörébe tartozó alapvető jogok és kötelességek szabályozására nem lehet felhatalmazást adni.

1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 
259. § (1) Zálogjog szerződés, jogszabály vagy hatósági határozat alapján keletkezhet.
685. § E törvény alkalmazásában
a) jogszabály: a törvény, a kormányrendelet; továbbá a törvény felhatalmazása alapján, annak keretei között az önkormányzati rendelet; a 19. § (1) bekezdésének c) pontja, a 29. § (3) bekezdése, a 200. § (2) bekezdése, a 209/B. § (6) bekezdése, a 231. § (3) bekezdése, a 301. § (4) bekezdése, a 434. § (3)-(4) bekezdése, az 523. § (2) bekezdése és az 528. § (3) bekezdése tekintetében viszont valamennyi jogszabály;

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	Az Alkotmány 70/E § (1) bekezdésében deklarált szociális biztonsághoz való jog kimondja, hogy az állampolgároknak joguk van a szociális biztonsághoz, öregségük, betegségük esetén a megélhetésükhöz szükséges  ellátásra. A (2) bekezdés értelmében az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás és a szociális intézmények rendszere biztosítja. Az Alkotmány 8. § (1) bekezdése kimondja, hogy a Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége. A (2) bekezdés rögzíti, hogy az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.
Az önkormányzatok rendeletalkotási jogát az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése határozza meg. A szabályozás - a fenti elvekkel összhangban - nem korlátozhatja az alapvető jogok lényeges tartalmát és nem lehet ellentétes magasabb rendű jogszabállyal.
A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló törvény 32/A. §-a kimondja: "A települési önkormányzat az időskorúak járadékában részesülő személy esetében bejelenti, a rendszeres szociális segélyben részesülő személy esetében - az önkormányzat rendeletében meghatározott esetekben - bejelenti hagyatéki teherként a folyósított járadék, illetőleg segély összegét a területileg illetékes közjegyzőnél. A bejelentés tényéről a járadék, illetőleg a segély megállapításáról szóló határozatban rendelkezni kell." A törvény tehát kizárólag a hagyatéki teherként való bejelentést teszi lehetővé. Ezzel összefüggésben a nemzeti és etnikai kisebbségi jogok országgyűlési biztosa által kezdeményezett vizsgálat során a szociális és családügyi miniszter kifejtette: "Ez azonban nem szabályozási kötelezettség, hanem csak lehetősége a helyi rendeletalkotás számára. Nem jelenti azt, hogy az Szt. 32/A. §-ában foglaltakkal, illetve törvényben meghatározott feltételekkel ellentétesen - a segélyezett ingatlana esetében - zálogbejegyzési jogot biztosít az önkormányzat számára. A hagyatéki teher tekintetében álláspontom azonos a levélben megfogalmazottakkal, miszerint az önkormányzatnak a hagyatéki teher bejelentésére csak az örökhagyó halálát - a hagyaték megnyílását  - követően van lehetősége, a haláleset szerint illetékes közjegyzőnél. Egyetértek, miszerint Encs város.......jelzáloggal kapcsolatos rendelkezései törvénysértők. A nevezett bekezdés beépítésével az önkormányzat valóban megsértette a jogalkotásról szóló 1987. évi. XI. törvény 1. § (2) bekezdésében, illetve 15. §-ában foglaltakat. ... Érthetetlen, .... hogy a területileg illetékes földhivatal hogyan fogadhatott el... az ingatlannyilvántartásról szóló Tvr-ben foglaltaknak nem megfelelő határozatot, amelyben nincs igazolva a bejegyzés tárgyát képező jog."
A polgári törvénykönyv szabályozására tekintettel, amennyiben jogszabályon alapul a zálogjog, a Ptk. 685. § a) pontja értelmében jogszabálynak csak a törvény és a kormányrendelet minősül. Ezért az önkormányzati rendelet - mint a miniszter megállapította - nem tartalmazhat rendelkezést a jelzáloggal kapcsolatban.
Az országos áttekintés alapján a vizsgálat során megállapítottam, hogy egyes települések a rendszeres szociális segélyek és az időskorúak járadékának megállapításakor alkalmazzák, illetve a közigazgatási hivatalok felhívásáig alkalmazták a kifogásolt gyakorlatot. Esetenként ezt rendeletbe foglalták, más esetekben az egyedi ügyben hozott határozatban írták elő a jelzálogjog földhivatali bejegyzését (Bihardancsháza). E támogatási formákon túl kamatmentes átmeneti kölcsön esetében (Sülysáp) továbbra is hatályban van a jelzálogjog bejegyzésével kapcsolatos szabályozás. Lakásfenntartási támogatások megállapításánál (Budapest Főváros VII. kerület) a jelzálogjog bejegyzésén felül jegybanki kamat felszámítását is előírja a helyi rendelet. Vas Megye Közigazgatási Hivatal vezetőjének álláspontja szerint pedig az időskorúak járadékának megállapításánál, - amennyiben a segélyezett hozzájárul  - nem törvénysértő a jelzálogjog bejegyzés, mivel ebben az esetben a járadékban részesülő személy és az önkormányzat, mint "mellérendelt felek" kötnek szerződést  a bejegyzésre. 
	Egyedi panaszok alapján az OBH 1824/1999. számú ügyben megállapítottam, hogy  Bihardancsháza Község Önkormányzata helytelen gyakorlatot folytatott, amikor  tiltakozás ellenére jelzálogjogot jegyeztetett be az ingatlantulajdonnal rendelkező panaszos ingatlanára.  A törvénysértő  állapothoz a földhivatal is hozzájárult. A Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője felkérésemre a vizsgálatot mindenre kiterjedően lefolytatta, részletes megállapításokat, javaslatokat és intézkedéseket tett. Kezdeményezésem eredményeként az önkormányzat ellátási kötelezettségére tekintettel felülvizsgálta döntését, és az évek óta ellátatlan panaszosok esetében az időskorúak járadékát  megállapította.
Az Alkotmánybíróság a 31/1996. (VII. 3.) AB határozata kimondta: "...a  rendelkezések összevetésével megállapítható, hogy az önkormányzat nem jogosult arra, hogy zálogjog keletkeztetését rendeletében előírja. Ilyen felhatalmazást ugyanis törvényi előírás nem tartalmaz, a Ptk. 685. § a) pontja pedig a 259. §-t nem említi azok között a rendelkezések között, amelyek tekintetében az önkormányzati rendelet általános értelemben is jogszabálynak minősül..."
A közigazgatási hivatalok vizsgálata alapján megállapítottam, hogy a szociális ellátással kapcsolatos támogatásokról való döntések meghozatalakor a helyi rendeletekben vagy egyedi önkormányzati hatósági ügyekben hozott határozatokban előírt jelzálogjog bejegyzésére vonatkozó szabályozással, a földhivatali bejegyzéssel (továbbá a kamatszámítással, a mellérendelt szerződő felekként való minősítéssel) ebből adódóan az ellátási kötelezettség esetleges elmaradásával és a tulajdonjog indokolatlan korlátozásával az Alkotmányban deklarált szociális biztonsághoz és a tulajdonhoz való joggal összefüggésben az önkormányzat döntése és a földhivatal eljárása alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot okoz.

A j á n l á s
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1)  bekezdése alapján a következő ajánlással élek:
	1) Felkérem a fővárosi és valamennyi megyei közigazgatási hivatal vezetőjét, hogy  a továbbiakban is kísérjék figyelemmel a szociális igazgatással kapcsolatos rendeletalkotást és mindenkor éljenek felhívással a törvényes szabályozás érdekében.
	2) Felkérem Budapest Főváros Közigazgatási Hivatalának vezetőjét, Budapest Főváros VII. kerület Erzsébetváros Önkormányzat szociális rendeletének ismételt felülvizsgálatára és a szükséges intézkedések megtételére.
	3) Felkérem Pest Megye Közigazgatási Hivatalának vezetőjét, Sülysáp Nagyközség Önkormányzat szociális rendeletének ismételt felülvizsgálatára és a szükséges intézkedések megtételére.
	4) Felkérem Vas Megye Közigazgatási Hivatalának vezetőjét - az általa nem nevesített két önkormányzat esetében - álláspontjának felülvizsgálatára és a szükséges intézkedések megtételére.
	5) Felkérem a fővárosi és valamennyi megyei földhivatal vezetőjét, hogy a főváros kerületi földhivatalaiban, illetve a megye valamennyi földhivatalában - a hivatalvezetők felhívásával - vizsgálja felül a szociális támogatások alapján a törvényi felhatalmazás nélkül kezdeményezett jelzálogjog bejegyzéssel kapcsolatos átvezetéseket és  az illetékes földhivatal vezetőjét kérje fel a szükséges intézkedések megtételére. 

Kérem a fővárosi és a megyei közigazgatási hivatalok vezetőit, a fővárosi, valamint a megyei földhivatalok vezetőit, hogy az ajánlásban foglaltakkal kapcsolatos álláspontjukról és a felhívások kiadásáról, egyéb intézkedésükről  30 napon belül értesíteni szíveskedjen.

Budapest, 2000. november 24.

Gönczöl Katalin