OBH 3097/1999
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Kasztovszkyné dr. Szűcs Éva	
Az eljárás megindulása:
	A panaszosok sérelmezték Budapest Főváros IV. kerület Újpest Gyámhivatala eljárásának az elhúzódását a kiskorú keresztgyermeke, illetve unokája kapcsolattartási ügyében. Kifogásolták - többek között azt is -, hogy a gyámhatóság újabb szakértői vélemények bekérését követően akarta meghozni a döntését, annak ellenére, hogy az eljárás korábbi szakaszában már készült igazságügyi szakértői vélemény. A gyámhivatal eljárásával a panaszosok személyiségi jogaiknak a megsértését látták abban, hogy a pszichológiai meghallgatások rövidített kivonatát a gyámhatóság átadta kiskorú apjának és nevelőanyjának, akik az ügyben ellenérdekűek voltak. Erre tekintettel a beadványt megküldtem az adatvédelmi biztosnak, aki állásfoglalásáról értesítette a panaszosokat. 
	A vizsgálatomat az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság elvéből fakadó tisztességes eljáráshoz való jog követelménye sérelmének gyanúja miatt indítottam. 
Eljárásom során megkerestem a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala Fővárosi Gyámhivatalát. A megküldött iratok, az írásban és a szóban közölt tájékoztatások alapján a következő tényállást állapítottam meg.
A megállapított tényállás:
	A kiskorú gyermek édesanyja elhunyt 1996-ban. A gyermeket átmenetileg az anyai nagyszülők nevelték - az apával történt megállapodás alapján - azzal az indokkal, hogy segítsék vejüket a feleség halála okozta nehéz helyzetben. Az apa életkörülményei úgy alakultak, hogy új családot alapított, és 1998-tól a gyermeket ő neveli. A gyámhivatali eljárás az anyai nagyszülők beadványára indult a XIX. kerületi Gyámhatóságnál a kapcsolattartás hatósági megállapítására. Az apa lakhely-változtatása miatt az eljárást illetékességből a Budapest IV. kerületi Újpest Gyámhivatala folytatta, és a 17/18308/20/99. számú határozatában szabályozta a folyamatos és az időszakos kapcsolattartást. Az apa fellebbezésére a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala Fővárosi Gyámhivatal, mint másodfokú gyámhatóság, felülvizsgálta az első fokú gyámhatóság határozatát. A 06-13193/6/1999. számú határozatában az első fokú határozatot megváltoztatta és a folyamatos, valamint az időszakos kapcsolattartásról újból rendelkezett. A másodfokú határozatot az ügyben érintett anyai nagybácsi (keresztapa) és az egyik anyai nagyszülő keresettel támadta meg a Fővárosi Bíróságnál, melynek a perszáma: 5.K.33.873/2000/1-I.  A közigazgatási hivatal 58115/2000. szám alatt ellenkérelmet terjesztett elő.
Az érintett alkotmányos jog:
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az ügy jogszabályi háttere:

•	Az 1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról (Obtv.)
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erők;
d) a rendőrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.

A vizsgálat megállapításai:
	A vizsgálatom során megállapítottam, hogy jelenleg a Fővárosi Bíróságon eljárás van folyamatban a közigazgatási határozat felülvizsgálata miatt. Az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos hatásköre valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárásának a vizsgálatára terjed ki, ha az eljárás során hozott határozat vagy intézkedés, illetőleg ezen szervek intézkedésének az elmulasztása következtében bárkit alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn. Az eljárás feltétele, hogy a panaszos a rendelkezésére álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket kimerítse, illetve ne rendelkezzen a jogorvoslat lehetőségével. Az Obtv. 29. § (1) bekezdésének f) pontja szerint a bíróság nem tartozik a 16. § (1) bekezdésében felsorolt hatóság, illetve a közszolgáltatást végző szervek körébe.
	Az Obtv. hivatkozott rendelkezéseire figyelemmel a gyámhatósági eljárás vizsgálatára nem rendelkezem hatáskörrel, így nem vizsgálhatom a panaszosnak az eljárás elhúzódására irányuló sérelmét sem. 
	Az iratokból megállapítottam, hogy az adatvédelmi biztos tájékoztatta állásfoglalásáról a panaszosokat, a személyiségi jogaikat érintő kérdéseikkel kapcsolatban.  
	A fentiekre figyelemmel az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiság elvéhez szorosan kötődő jogbiztonság követelményével összefüggésben olyan visszásságot nem állapíthattam meg, amelyben ajánlhatok. 
Budapest, 2001. február 1. 
Gönczöl Katalin