OBH 3086/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján a határőrségnél tervezett átfogó vizsgálatra történő felkészülés érdekében, a Baranya megyei látogatásom során, a határőrség országos parancsnokának hozzájárulásával felkerestük a Pécsi Határőr Igazgatóságot. A látogatás célja a hivatásos állomány élet- és munkakörülményeivel kapcsolatos főbb problémák megismerése volt.

Érintett alkotmányos jog:

Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek.)
Az alapvető emberi jogok védelme (Alk. 8. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
1997. évi XXXII. törvény a határőrizetről és a Határőrségről, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott  66/1997. (XII. 10.) BM rendelettel
33/1997. (V. 13.) BM–IM–TNM együttes rendelet a fegyveres szervek hivatásos és szerződéses állományának egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassága, az ideiglenes szolgálat-, keresőképtelenség, illetve az állomány megváltozott egészségi állapotú tagjai egészségügyi felülvizsgálatának elbírálásáról és a belügyi egészségügyi intézmények igénybevételéről

A vizsgálat megállapításai: 
	Az igazgatóság vezetőjétől és közvetlen munkatársaitól a következő tájékoztatást kaptuk:
	A sorállomány távozása óta az igazgatóság munkatársainak elhelyezési körülményei javultak. Az objektumban biztosítani tudják az állomány részre szükséges infrastrukturális feltételeket. A korszerű és jól felszerelt irodaépületeken kívül műhelyekkel, vendégházzal, büfével, szociális helyiségekkel is rendelkeznek. Megfelelő elhelyezést kapott a nemrég létrejött humánszervezési részleg és az objektumbiztonsági szolgálat. A vendégházat általában a Rendőrtiszti Főiskolára járó hallgatók használják.
	Az igazgatóság állományának lakáshelyzete jó. A tisztek és tiszthelyettesek többsége rendelkezik lakással. Az albérletben lakók a 22/1999. HÖR OPK Intézkedés alapján havonként 9200 forint hozzájárulást kapnak. Az igazgatóságon kb. 25-30 személy részesül albérleti térítésben. 1998-ban 11 személy kapott összesen kb. 5,7 millió forint lakásvásárlási támogatást, ebben az évben 5,3 millió forinttal 9 családot támogattak. Szolgálati lakásokkal is rendelkeznek. A költségvetési szerveknél bevezetett takarékossági intézkedések hatását itt is érzik. Emiatt kb. 25 %-kal csökkent a jutalmazásra fordítható összeg, ugyanakkor illetményelőleget minden kérelmező  számára sikerült biztosítani és szociális segélyeket is tudtak fizetni (pl. temetésre). 
	A közétkeztetés megoldott, az ebédet 200 forintos áron, helyben biztosítják. A kirendeltségeken ilyen lehetőség nincs, a vidéki viszonyokra tekintettel sokan otthon ebédelnek. Az állomány részére hűtőszekrénnyel, mikrohullámú sütővel felszerelt teakonyhákat létesítettek.
	Az igazgatóság Zalakaroson gyógyházat, a siklósi tartalék vezetési ponton szálláshelyeket tart fenn. Az állomány részére kedvezményes üdültetést is biztosítanak a BM üdülőkben. A beutalók árának növekedése miatt azonban az igénybevétel csökkent. Legutóbb a rendelkezésre álló negyven beutalóból csak tizennyolcat használtak fel. 
	A határőrség kiemelt figyelmet fordít az állomány helyzetére. Az Országos Parancsnokságon Humánszervezési Főigazgatóságot hoztak létre. Az igazgatóságokon Humánszervezési Igazgatóhelyettesi Szervezetek működnek. A pécsi igazgatóságon 1998. áprilisa óta dolgozik ez a szervezeti egység. A határőrség hosszabb távú humánstratégiát dolgozott ki, amely gyakorlatilag a felvételtől a nyugállományba helyezésig - sőt a nyugdíjazás utáni időszakra is - meghatározza az állományról történő gondoskodás feladatait. Az igazgatóságokon készített éves humánbiztosítási tervek szakterületenként konkrét feladatokat állapítanak meg. Elsőrendű célnak tekintik a fiatal állomány megtartását. Az igazgatóságon dolgozók 24 %-a a 21-25 éves korosztályba, 26 %-a a 26-30 éves korosztályba tartozik. Az utánpótlásnál előnyben részesítik a volt határőröket és a határőrterületeken élő fiatalokat. Támogatják a fiatal állomány szakmai és állami iskolai képzését. Rendszeresen folytatnak belső továbbképzéseket. Nagy súlyt helyeznek a nyelvtanulásra, amelyre központi képzés keretében, illetve pályázatok útján van lehetőség.
	A kapott információkból olyan következtetések vonhatók le, hogy a határőrség hivatásos állománya más fegyveres testületekhez képest kedvezőbb helyzetben van. A humánstratégia adaptációja nagy valószínűséggel elősegítené a rendőrség és a büntetésvégrehajtás hasonló jellegű - a kiképzett személyi állomány megtartásának nehézségeire visszavezethető - problémáinak enyhítését.
	A helyszíni vizsgálat során alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság nem került felszínre.

Budapest, 1999. július 15.

Gönczöl Katalin