OBH 2964/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó
Tárgy: Rendőrhatóság eljárása

Az eljárás megindulása:
	Panaszos jogi képviselőjén keresztül fordult hivatalomhoz. Beadványában sérelmezte, hogy a Nyíregyházi Rendőrkapitányság az általa vásárolt jármű forgalmi engedélyébe gyártási évként a forgalomba  helyezés évét jegyezte be, holott a gépjárművet két évvel korábban gyártották. A Rendőrkapitányság eljárásának alátámasztásául a közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet 2.§ (4) b) pontjának rendelkezését jelölte meg. A jogi képviselő megítélése szerint a hivatkozott jogszabályi rendelkezés nem egyértelmű, megtévesztésre alkalmas, ezért hivatalomtól a vonatkozó joggyakorlat alkotmányossági szempontból való megvizsgálását kérte.

A megállapított tényállás:
	A közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet 2.§ (4) b) pontjának a panasz keletkezésekor hatályos szövege szerint "a rendelet alkalmazásában gyártási év: ba) a gyártó vagy a kereskedelmi forgalmazó által új állapotban forgalomba helyezett jármű esetében a forgalomba helyezés éve; bb) egyéb jármű esetében az alvázszám alapján a forgalomba helyezéskor megállapítható gyártási év." A Rendőrhatóság tehát a forgalmi engedély első ízben történő kiadásakor a 2.§ (4) bekezdés ba) pontjának megfelelően gyártási évként a forgalomba helyezés évét jegyezte be a forgalmi engedélybe. A rendelet kiadásakor még nem volt jellemző a gépjármű-gyártásban az a típusú alvázszám, melynek meghatározott karaktere a gyártási évet konkrétan megjelöli, így a hosszadalmas ellenőrző vizsgálatok elkerülése érdekében jó megoldásnak látszott, hogy a forgalomba helyezés évét  tüntették fel gyártási évként. A gépjármű megvásárlója pedig az így megállapított gyártási évtől számított, jogszabályban meghatározott időtartam elteltével volt köteles gépjárműjét időszakos vizsgálatra elvinni.  Később a gépjármű-gyártásban általánossá vált az olyan alvázszám alkalmazása, amely megjelöli a gyártási évet. A 48/1997 (VIII.26.) BM rendelet pedig bevezette az előzetes eredetiség ellenőrzést, és ezzel az 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet 2. §. (4) b) pontjának hatályban tartása gyakran az alvázszámban megjelölt és a forgalmi engedélybe bejegyzett gyártási év ellentmondását eredményezte.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

•	A közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990. (IV.12.) KöHÉM jelenleg hatályos rendelkezései:
2. § (1) A rendelet alkalmazásában jármű összeépítése: a jármű egyedi előállítása, illetőleg fődarabokból, alkatrészekből történő összeszerelése, ha e járművek száma öt darabnál nem több.
(2) A rendelet alkalmazásában jármű átalakítása a már forgalomba helyezett jármű olyan megváltoztatása, amely a típusbizonyítványban, az összeépítési engedélyben vagy a korábbi átalakítási engedélyben meghatározott adat, illetőleg közlekedésbiztonsági vagy környezetvédelmi jellemző módosulását eredményezi, valamint a gépkocsi alvázának (az alváz szerepét betöltő, az alvázszámot viselő szerkezeti elemének) cseréje.
(3) Nem minősül átalakításnak
a) olyan tartozéknak a járműre történő felszerelése, amelynek felszerelését a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló rendelet (a továbbiakban: MR) előírja vagy megengedi,
b) a motor azonos típusú motorra történő cseréje;
c) a járműre engedélyezett cserefelépítmény felszerelése;
d) a járműbe beépített ülőhelyek számának ideiglenes csökkentése;
e) szabványos, illetőleg járműtípushoz rendszeresített vonószerkezet felszerelése, amennyiben a jármű egyébként vontatásra alkalmas;
f) a gyártómű által rendszeresített oldalkocsinak motorkerékpárra történő felszerelése, amennyiben a motorkerékpár oldalkocsi csatlakoztatására alkalmas;
g) a jármű olyan mértékű megváltoztatása, amelyet a Közlekedési Főfelügyelet engedély nélkül megvalósíthatónak minősít.
(4) A rendelet alkalmazásában
a) "forgalomba helyezés": a jármű első hazai forgalomba helyezése, amely a magyar hatósági engedély és jelzés kiadásával, valamint a jármű nyilvántartásba vételével valósul meg,
b) "gyártási év": az alvázszám alapján a forgalomba helyezéskor megállapítható tényleges gyártási év,
c) "első használatba vétel": a jármű - hazai vagy külföldi - első forgalomba helyezésének időpontja, illetőleg amennyiben ez nem állapítható meg, a gyártási év utolsó napja,
d) "új jármű": az a jármű, amelynek a használatba vétele a c) pont szerint még nem történt meg.
11. § (1) Ha a forgalomba helyezés előtti vizsgálat eredménye szerint - a 10. § (5), illetőleg (6) bekezdésében foglalt követelmények alapján - a jármű a közúti forgalomban való részvételre műszakilag alkalmasnak minősül, akkor ki kell adni az erről szóló igazolást, megjelölve abban az első időszakos vizsgálat határidejét. Az első időszakos vizsgálat határidejét a jármű forgalomba helyezésének napjától kell számítani. A forgalomba helyezés előtti vizsgálat eredményéről szóló igazolás a jármű forgalomba helyezéséhez 60 napig használható fel.

•	A közúti járművek műszaki megvizsgálásáról szóló 5/1990 (IV.12.) KöHÉM rendelet panasz keletkezésekor hatályos szövege:
2. § (1) A rendelet alkalmazásában jármű összeépítése: a jármű egyedi előállítása, illetőleg fődarabokból, alkatrészekből történő összeszerelése, ha e járművek száma öt darabnál nem több.
(2) A rendelet alkalmazásában jármű átalakítása a már forgalomba helyezett jármű olyan megváltoztatása, amely a típusbizonyítványban, az összeépítési engedélyben vagy a korábbi átalakítási engedélyben meghatározott adat, illetőleg közlekedésbiztonsági vagy környezetvédelmi jellemző módosulását eredményezi, valamint a gépkocsi alvázának (az alváz szerepét betöltő, az alvázszámot viselő szerkezeti elemének) cseréje.
(3) Nem minősül átalakításnak
a) olyan tartozéknak a járműre történő felszerelése, amelynek felszerelését a közúti járművek forgalomba helyezésének és forgalomban tartásának műszaki feltételeiről szóló rendelet (a továbbiakban: MR) előírja vagy megengedi,
b) a motor azonos típusú motorra történő cseréje;
c) a járműre engedélyezett cserefelépítmény felszerelése;
d) a járműbe beépített ülőhelyek számának ideiglenes csökkentése;
e) szabványos, illetőleg járműtípushoz rendszeresített vonószerkezet felszerelése, amennyiben a jármű egyébként vontatásra alkalmas;
f) a gyártómű által rendszeresített oldalkocsinak motorkerékpárra történő felszerelése, amennyiben a motorkerékpár oldalkocsi csatlakoztatására alkalmas;
g) a jármű olyan mértékű megváltoztatása, amelyet a Közlekedési Főfelügyelet engedély nélkül megvalósíthatónak minősít.
(4) a) A rendelet alkalmazásában forgalomba helyezés: a jármű első hazai forgalomba helyezése, mely a magyar hatósági engedély és jelzés kiadásával, valamint a jármű nyilvántartásba vételével valósul meg.
b) A rendelet alkalmazásában gyártási év:
ba) a gyártó vagy a kereskedelmi forgalmazó által új állapotban forgalomba helyezett jármű esetében a forgalomba helyezés éve;
bb) egyéb jármű esetében az alvázszám alapján a forgalomba helyezéskor megállapítható gyártási év.
11. § (1) Ha a forgalomba helyezés előtti vizsgálat eredménye szerint - a 10. § (5), illetőleg (6) bekezdésében foglalt követelmények alapján - a jármű a közúti forgalomban való részvételre műszakilag alkalmasnak minősül, akkor ki kell adni az erről szóló igazolást, megjelölve abban az első időszakos vizsgálat határidejét.
(2) Az időszakos vizsgálat határidejét
a) autóbuszoknál, illetőleg közforgalmú személyszállításra használt vagy megkülönböztető jelzések használatára jogosult egyéb járműveknél egy évben,
aa) nemzetközi forgalomban használt és 20 főnél több személy szállítására alkalmas autóbusznál a gyártási évet követő 8 naptári éven túl 6 hónapban,
b) egyéb személygépkocsinál, motorkerékpárnál és ezek pótkocsijánál, valamint mezőgazdasági vontatónál
- új jármű esetében három évben,
- használt jármű esetében a gyártási évét követő 3 naptári éven belül három évben, 3 naptári éven túl két évben,
c) minden egyéb járműnél a jármű gyártási évét követő
- 4 naptári éven belül két évben,
- 4 naptári éven túl egy évben
kell meghatározni. A vizsgálatot végző szerv a jármű műszaki állapota alapján az a)-c) pontokban foglaltaknál rövidebb határidőt is megállapíthat.
(3) Ha a járműnek a típusbizonyítványban rögzített vagy a forgalomba helyezés előtti vizsgálata során megállapított tulajdonságai indokolják, a forgalomban való részvételt a Közlekedési Főfelügyelet által meghatározott szempontok szerint korlátozni kell, illetőleg külön feltételekhez kell kötni. A korlátozást, illetőleg a feltételeket a jármű forgalmi engedélyében fel kell tüntetni.

•	A közúti közlekedés rendőrhatósági igazgatásáról szóló 48/1997. (VIII.26.) BM rendelet:
20. § (1) Gépjárművel, mezőgazdasági vontatóval, a külön jogszabályban meghatározott lassú járművel, e járművek által vontatott pótkocsival - kivéve a trolibuszt, valamint ha e rendelet eltérően nem rendelkezik - közúti forgalomban akkor lehet részt venni, ha azt
- nyilvántartásba vették,
- forgalmi engedéllyel - a lassú jármű, lassú jármű pótkocsija esetén igazolólappal - rendelkezik,
- törzskönyvvel látták el, és
- érvényes rendszámtáblája van.
30. § (1) A forgalmi engedély és az igazolólap a jármű közúti forgalomban történő részvételének jogszerűségét igazoló okmány.
(2) A forgalmi engedély lehet:
a) állandó (9. és 9/A. számú melléklet),
b) ideiglenes (10. számú melléklet)
c) egy alkalomra szóló (11. számú melléklet).
(3) Az állandó és az ideiglenes forgalmi engedélyt, valamint a lassú jármű igazoló lapját kizárólag a rendőrhatóság adja ki.
(12) A forgalmi engedélybe - a műszaki érvényességi határidőre, a műszaki adatokra, az új típusú állandó forgalmi engedély (9/A. számú melléklet) üzembentartói, illetőleg bejelentőlapjának elidegenítésre vonatkozó bejegyzésein kívül - bejegyzést, törlést vagy javítást csak a rendőrhatóság tehet. Tehergépkocsinak személyszállító járművé történő átalakítása esetén a rendőrhatósági eljárásban a jármű fajtájának megváltoztatása akkor jegyezhető be, ha a vámteher-különbözetet megfizették, vagy a kötelezett az alól mentesült.

9. számú melléklet a 48/1997. (VIII. 26.) BM rendelethez
FORGALMI ENGEDÉLY tartalmi elemei
•	-	•	előlap tartalmazza:	
•		•	a Magyar Köztársaság forgalmi engedélye megnevezést és az illusztrációt, a forgalmi engedély számát (amely megegyezik a törzskönyv számával);	
•	-	•	hátlap tartalmazza:	
•		•	a hivatalos feljegyzések rovatát és a	
•		•	műszaki érvényesség rovatot,	
•	-	•	törzslap (belül a második oldal) tartalma:	
•		•	rendszám,	
•		•	alvázszám,	
•		•	motorszám,	
•		•	gyártmány,	
•		•	típus,	
•		•	gyártási év,	
•		•	szín,	
•		•	hengerűrtartalom,	
•		•	teljesítmény,	
•		•	hajtóanyag,	
•		•	saját tömeg,	
•		•	össztömeg,	
•		•	szállítható személyek száma,	
•		•	vontatásra,	
•		•	katalizátorra,	
•		•	sebességváltóra vonatkozó adatok,	
•		•	forgalomba helyezés időpontja,	
•		•	kiállító hatóság megnevezése,	
•		•	kiállítás kelte,	
•	-	•	üzemben tartói lap (belül az első oldal) tartalmazza:	
•		•	jármű tulajdonosának (üzembentartójának) személyi adatait (név, sz. hely, sz. idő, anyja nevét, lakóhelyét vagy tartózkodási helyét/székhely, telephely).	

•	5. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.:
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
50. § (1) A közigazgatási szerv tény, állapot vagy egyéb adat (a továbbiakban: adat) igazolására hatósági bizonyítványt ad ki.

•	6. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.:
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
25. § Ha az országgyűlési biztos álláspontja szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság valamely jogszabály vagy az állami irányítás egyéb jogi eszköze fölösleges, nem egyértelmű rendelkezésére, illetve az adott kérdés jogi szabályozásának hiányára (hiányosságára) vezethető vissza, a visszásság jövőbeni elkerülése érdekében javasolhatja a jogalkotásra, illetve az állami irányítás egyéb jogi eszköze kiadására jogosult szervnél a jogszabály (állami irányítás egyéb jogi eszköze) módosítását, hatályon kívül helyezését vagy kiadását. A megkeresett szerv állásfoglalásáról, illetve esetleges intézkedéséről hatvan napon belül értesíti az országgyűlési biztost.

A vizsgálat megállapításai:
	Panaszos jogi képviselője az alvázszámban megjelölttől eltérő gyártási év forgalmi engedélybe való bejegyzése ellen jogorvoslattal élt, jogorvoslati kérelmét azonban az 5/1990. (IV. 12.) KöHÉM rendelet 2. § -ának (4) bekezdésére hivatkozással elutasították.
A rendelet eredeti szövegének megalkotása idején a hazai gépjárműpiacon még a hiánypiaci jellemzők domináltak, ezért nem okozott problémát az, hogy az első forgalomba helyezéskor a forgalmi engedélyben gyártási évként a forgalomba helyezés évét tűntették fel. A jogalkotó a rendelet megalkotásakor az időszakos műszaki vizsgálat elvégzésének kötelezettségét a  jármű gyártási évétől számított meghatározott időtartamhoz kötötte, a rendelet tehát a forgalomba helyezés évét kizárólag ebből a szempontból azonosította a gyártás évével. Időközben a hazai járműpiac kínálati oldalán jelentős változás következett be, ebből adódóan napjainkban már az is előfordulhat, hogy egy gépjármű a kereskedők raktárában évekig áll, anélkül, hogy értékesítésre kerülne. Jelentős változást jelentett még a 48/1997. (VIII.26.) BM rendelet hatályba lépése, ami előírta az előzetes eredetiség ellenőrzést, valamint a forgalmi engedély tartalmi elemei között jelölte meg a gyártási éven felül a forgalomba helyezés időpontját is. A BM rendelet előírásaiból adódóan, az eredetiség ellenőrzése során a szakértők rendszerint a forgalmi engedély és az alvázszám szerinti gyártási év ellentmondását jelezték. A két jogszabály kollíziója tehát mind a rendőrhatóság mind a közlekedési felügyeletek jogalkalmazói tevékenységében ellentmondásokat eredményezett, így az kiszámíthatatlanná vált. Panaszos esetében a rendőrhatóság a 48/1997. (VIII.26.) BM rendelet vonatkozó előírásával ellentétben, de az 5/1990 (IV.12.) KöHÉM rendelet 2.§ (4) bekezdés ba) pontjának megfelelően a forgalmi engedélybe gyártási évként a forgalomba helyezés évét jegyezte be. Tekintettel arra, hogy a forgalmi engedély egy hatósági bizonyítvány, melynek a benne szereplő adatokat a valóságnak megfelelően kell tartalmaznia a rendőrhatóság eljárása jogbizonytalanságot, és ezzel az Alkotmányban deklarált jogállamiság elvével összefüggésben visszásságot okozott. Mivel azonban a vizsgálat folyamán írt megkeresésem alapján az eljárási hibát korrigálták, és a forgalmi engedélyt utólag a 48/1997. (VIII.26.) BM rendeletnek megfelelően állították ki - tehát a visszásság orvoslásra került - a rendőrhatóság eljárásával kapcsolatban ajánlást nem teszek. 
	A panaszos beadványa kapcsán azonban nem csak a konkrét ügyben lefolytatott jogalkalmazói eljárás jogbiztonsághoz való joggal ütközésének kérdése, hanem az is felmerült, hogy ez a visszásságot előidéző jogalkalmazói gyakorlat mennyiben vezethető vissza az 5/1990 (IV.12.) KöHÉM rendelet 2. § (4) bekezdése ba) pontjának rendelkezésére. A gépjárműpiac jellemzőinek megváltozása és a gyártás évét konkrétan megjelölő alvázszámok bevezetése következtében fölöslegessé vált az 5/1990. (IV.12.) KöHÉM rendelet 2. § (4) bekezdésének azon rendelkezése, mely az új állapotban forgalomba helyezett járművek esetén a forgalomba helyezés évét azonosította a gyártás évével. A rendelet idézett 2.§-ának (4) bekezdése ugyanakkor nem definiálta az új állapot fogalmát sem, így ez a rendelkezés a gyakorlati alkalmazhatóság szempontjából nem volt egyértelmű. A Közlekedési és Vízügyi Minisztériumhoz valamint a Közlekedési Főfelügyelethez intézett átirataimban többször is felhívtam a miniszter és a főigazgató figyelmét az 5/1990. (IV.12.) KöHÉM rendelet hiányosságaira. A közlekedési miniszter átiratomra adott válasza szerint a rendelet érintett szakaszait módosították: meghatározták az új jármű fogalmát, az időszakos vizsgálat elvégzésének kötelezettségét a forgalomba helyezés évéhez kötötték, gyártási évként pedig az alvázszámban szereplő évet jelölték meg. Miután a rendelet módosításával az 5/1990. (IV.12.) KöHÉM rendelet 2.§ (4) bekezdésének fölösleges és nem egyértelmű előírásain alapuló visszásság megszűnt, az ügyben ajánlást nem teszek.

Budapest, 2000. október 20.

Gönczöl Katalin