OBH 2960/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása:
A panaszos képviseletében ügyvédje azért fordult Hivatalomhoz, mert a határidős kereskedés során elkövetett szabályzatszegések körülményeinek vizsgálata során sérelmesnek találta, hogy ügyfelét a Budapesti Értéktőzsde Tanácsa 1999. február 5-i hatállyal súlyos etikai vétség elkövetésére hivatkozva anélkül zárta ki tagjai sorából, hogy a súlyos etikai vétség fogalmát a Tőzsde valamelyik dokumentumában meghatározták volna.  Az Állami Pénz és Tőkepiaci Felügyelet a sérelmes döntést a panaszos kérelme ellenére nem semmisítette meg.
A panaszos képviseletében eljáró ügyvéd beadványában a következőkkel érvelt:
1) az Épt. 176. § (2) bek. j) pontja előírja, hogy a Tőzsde szabályzataiban meg kell határozni a " tőzsdén kereskedőkre vonatkozó etikai normákat". (...)
Azonban a tőzsde ennek a szabályozási kötelezettségének mind a mai napig nem tett eleget, tehát a tőzsdének nincs olyan írott szabályzata amiben definiálva lenne a "súlyos etikai vétség" kategóriája.  Így oly módon szankcionáltak egy cselekményt, hogy az semmilyen írott jogforrás nem minősít szankcionálandó cselekménynek.
2) A "nullum crimine sine lege" elvet jogalkalmazása során egyetlen szerv sem ignorálhatja.   A BÉT 4/1998. (XII.17.) számú állásfoglalásában a Bizottság szükségesnek ítélte súlyos etikai vétségnek minősíteni a cselekményt, hogy "generális preventív célokat szolgáljon", azonban e jelen eset precedens értékűnek minősítése nem alkalmazható írott és jogszabálynak megfelelően elfogadott szabályzat nélkül, a panaszos hátrányára.
3) A Tőzsde mulasztást követett el azzal, hogy még nem alkotta meg az Etikai Vétségek Szabályzatát,
4) Az ÁPTF jogszabályt sértett azzal, hogy elfogadta a BÉT Etikai Bizottságának érvelését az üzletkötők nyilvántartásból való törléséről olyan szabályzatra hivatkozással, amely az 1996. évi CXI tv. 176. § (2) bek. j) pontjának megfelelően nem alkottak meg.
5) Az ÁPTF azáltal, hogy felszólította a Tőzsdét a szabályzat kidolgozására, felismerte a jogszabálysértő állapotot, azonban nem szüntette meg a törlést kimondó határozat hatályát, holott az Épt. 138. § (2) bek g) pontjának felhatalmazása alapján a tőzsde önkormányzó testületeit új határozat meghozatalára kötelezheti.
6) Olyan kérdésben szankciót alkalmazni, ahol a szankcióval fenyegetett cselekmény nem definiált, arra hivatkozással, hogy a "tőzsde önkormányzó és önszabályozó testület", illetve ezeknek az írásba foglalás nélküli szabályoknak quasi elfogadása nagy mértékben sérti a jogállam és a demokratikus rend alapvető intézményeit.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 16. § (1) bekezdésében foglalt rendelkezés alapján a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye (Alk. 2. § (1)) sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indítottam
Az ügy megfelelő kivizsgálása érdekében megkerestem az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyelet vezetőjét, aki a szükséges információkat a rendelkezésemre bocsátotta, valamint felhasználtam a panaszost képviselő ügyvéd által benyújtott iratokat is.

Megállapított tényállás

A Budapesti Értéktőzsde ( továbbiakban BÉT) Tanácsa 108/1998. sz. határozatával etikai bizottsági vizsgálatot kezdeményezett, melyben indítványozta, hogy az 1998. év során a szabványosított határidős kereskedés során nem hangos szóval tett ajánlat és elfogadás elmulasztása miatt szankcionált szabályzat szegések körülményeit etikai szempontból is vizsgálják felül.
A Tőzsdetanács fenti határozata alapján az Etikai Bizottság három esettel kapcsolatban folytatott le etikai vizsgálatot.
Az Etikai Bizottság a bizonyítási eljárás eredményeként 1998. december 17-én született 4/1998. sz. állásfoglalásában megállapította, hogy : "a G. Rt. és a B. Rt. üzletkötői,  - mely közül az egyik a panaszos - kilenc ügyletet úgy rögzítettek, hogy azok előzményeként hangos szóval nem tettek ajánlatot, illetve nem tettek elfogadó nyilatkozatot, vagyis megsértették a BÉT-nek "a szabványosított határidős tőzsdei kereskedésről" szóló szabályzatát.
A szabályzat IV. rész 18.4.1. pontja értelmében a tőzsdei kereskedés szabadszakaszában az üzletkötők ajánlataikat kizárólag hangos szóval tehetik meg, és az ajánlatok elfogadása is hangos szóval történhet meg."  A bizonyítási eljárás során meghallgatták a BÉT munkatársait, az érintett üzletkötőket, valamint a kereskedést rögzítő magnószalagot is meghallgatták. 
A "BÉT munkatársai a viszonylag áttekinthető tőzsdei kereskedési nap eseményeire emlékeztek, és elmondták, hogy a kereskedés során figyelmeztették az üzletkötőket a kereskedési szabályok betartására, illetve úgy nyilatkoztak, hogy az üzletkötők által rögzített kilenc üzletkötés közül egyetlenegy elhangzására sem emlékeznek, illetve azok a hangfelvétel visszahallgatása során sem fedezhetők fel.
Az érintett üzletkötők előadták, hogy emlékezetük szerint az ajánlatok és az elfogadások elhangzottak, azonban valószínűleg olyan hangerővel, hogy arra tőzsdei munkatársak nem figyeltek fel, illetve azt a magnó sem tudta rögzíteni. (...)
Mindkét üzletkötő elmondta a személyes meghallgatás alkalmával, hogy a tőzsdei szabályokat ismerik. (...)  Az Etikai Bizottság a bizonyítékok értékelése során úgy ítélte meg, hogy a Tőzsdetitkárság által megállapított tényállás bizonyított, a bizottság előtti személyes meghallgatások alapján nem merült fel más tényállás megállapításának lehetősége. (...)  A kilenc üzletkötés vonatkozásában elkövetett folytatólagos szabályzatsértés olyan magatartásra utal mindkét érintett tőzsdetag esetén, hogy a tőzsdei szabályok megszegésének következményeit nem mérték fel kellő súllyal, figyelmen kívül hagyták a kereskedés tisztaságának követelményét, és eljárásukkal olyan üzletkötések elszámolását idézték elő, amelyek érvényesen nem jöttek létre.
Az Etikai Bizottság egyetértett azzal, hogy hasonló jellegű cselekmények - tőzsdei szabályzatok formális megsértésén túl - súlyosan veszélyeztetik a tőzsdei kereskedés hitelességébe vetett bizalmat, sértik a többi tőzsdetag, valamint a befektetők érdekeit, ezért indokolt ezzel szemben a lehetséges eszközök alkalmazásával fellépni. (...)  Ugyancsak súlyosítóként értékelte a bizottság azt a körülményt, hogy a tőzsdei kereskedés szabványosított határidős kereskedés esetében technikai eszközökkel nem kellően támogatott, vagyis nincs arra mód, hogy a vizsgált esetekhez hasonlóan a hangos szóval megtett ajánlatok nélkül rögzített üzletkötések biztonsággal kiszűrésre kerüljenek, ezért a szabályzatok betartása tekintetében az üzletkötők szabályzatszerű eljárása jórészt etikai tartásukra van bízva.  A bizottság szükségesnek ítélte, hogy a jelen cselekmény súlyos etikai vétségnek minősítésével generális preventív célokat is szolgáljon."   Az Etikai Bizottság ezért javasolta a Tőzsdetanácsnak pénzbírság kiszabását.
1999. február 5-én a panaszost a Budapesti Értéktőzsde Etikai Bizottsága 4/1998. sz állásfoglalása alapján, - mely szerint panaszos súlyos etikai vétséget követett el - a BÉT Tagi Szabályzata alapján a tagnyilvántartásból törölték, mert a BÉT Tagi Szabályzat I. fejezet 7.2. f) pontja kimondja, hogy tag tőzsdei üzletkötő az lehet, akit az elmúlt 3 év során súlyos etikai vétség miatt nem marasztaltak el.

Ezt követően az érintett üzletkötők jogi képviselőik útján megkeresték a Tőzsdetanácsot, hogy kezdeményezzék az Etikai Bizottság döntésének felülvizsgálatát arra hivatkozva, hogy etikai kódex hiányában a bizottság nem állapíthat meg etikai felelősséget, és BÉT alapszabályának törvénysértő azon rendelkezése, amely szerint az Etikai Bizottság állásfoglalása ellen jogorvoslatra nincs lehetőség, továbbá sérelmezték az eljárás lefolytatásának körülményeit is.
Mindezekre tekintettel a Tőzsdetanács megkereste az Etikai Bizottságot, hogy folytasson le új eljárást az ügyben.
Az Etikai Bizottság ismét bizonyítási eljárást folytatott le.
A bizottság a megismételt eljárásban ugyanarra a döntésre jutott, amelyre az első eljárásban, tehát 1/1999. (IV.14.) sz állásfoglalásában megállapította a súlyos etikai vétség elkövetését.

Panaszost képviselő ügyvéd 1999. május 3-án az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyelethez fordult.  Levelében kérte a Felügyeletet, hogy felügyeleti jogkörében eljárva a BÉT Tagi Szabályzata 7.2 f) pontjának alkalmazását tiltsa meg úgy, hogy panaszost a Tőzsdei üzletkötők nyilvántartásából ne töröljék, és kérje fel a BÉT-et, hogy összhangban az Épt 176. § (2) bek. j) pontjával és a BÉT Alapszabályának VII/D fejezetének 17) pontjával - rövid időn belül alkossa meg a tőzsdén kereskedőkre vonatkozó etikai szabályzatát.
Indokolásul a következőket adta elő: " Véleményünk szerint az Etikai Bizottság állásfoglalásai - mind az 1998. decemberi, mind az 1999. áprilisi - a hatályos Épt. - és a Tőzsde Alapszabályának rendelkezésével ellentétes módon állapították meg a "súlyos etikai vétség" kategóriájának alkalmazhatóságát, így a Tagi Szabályzat 7.2. pontja az üzletkötők vonatkozásában az Épt és a Tőzsde Alapszabályával ellentétes módon került alkalmazásra.  Továbbá nyilvánvaló az is, hogy a BÉT Etikai Bizottsága mind a mai napig nem tett eleget az Alapszabály VII. fejezet D pontjának 17. pontjában írt kötelezettségnek.  (...)
Az Etikai Bizottság szabályzat nem töltheti ki tartalommal a " súlyos etikai vétség" fogalmát hiszen az Etikai Bizottság jogalkalmazó szerv, így nem alkothatja meg esetjogi alapon - hatáskörelvonással - saját eljárásának anyagi jellegű szabályait, ez a jogosultság az ÁPTF felügyelete mellett a Közgyűlést illeti meg.  E körben az Etikai Bizottság mindössze annyit tehet, hogy a Közgyűlés felé szövegszerű javaslattal él a szabályzat vonatkozásában."
A Felügyelet 1999. május 7-én tájékoztatta a panaszos képviselőjét, miszerint a Tőzsdetanács felkérte az Etikai Bizottság elnökét, hogy folytasson le új eljárást, valamint, hogy tájékoztassa a felügyeletet az üggyel kapcsolatos álláspontjáról.  Az Etikai Bizottság elnökének álláspontja szerint a Bizottság minden esetben eljárási szabályzatának megfelelően járt el, döntéseit " a tőzsdei piacon kialakult szokványok szerint, a tisztességes és korrekt kereskedés mindenki által ismert és elfogadott normáihoz igazodva hozta meg".
Ugyanekkor a Felügyelet 1999. április 30-án született 30.035/99. számú határozatában az Épt. 137.§ (2) bekezdésében foglalt jogosultsága alapján a BÉT-t az Épt. 176. § (2) bek. j) pontja, valamint a BÉT Alapszabályának XII. fejezet 19/f pontja alapján etikai normákat tartalmazó szabályzat megalkotására és 1999. december 31-ig a Felügyelethez való benyújtásra kötelezte.
Panaszos ügyvédje e levél kézhezvétele után 1999. május 13-án ismét az ÁPTF-hez fordult, mert a beadványában foglalt kérelemre, miszerint ügyfelét ne töröljék a tagnyilvántartásból, - különösen azért mert a Felügyelet elismerte, a BÉT mulasztását azzal, hogy a Szabályzat kidolgozására kötelezte a Tőzsdét -, nem kapott választ.
1999. június 4-én 5054/99. sz levelében a Felügyelet a következőkről tájékoztatta panaszos ügyvédjét:
 "A BÉT önkormányzó és önszabályozó testület. (...)  A BÉT-nek az Épt 176. § (2) bek j) pontja alapján quasi határidő nélküli kötelezettsége az etikai normákat tartalmazó szabályzat megalkotása (...)
A tőzsdei kereskedés során alkalmazott általánosan elfogadott és követett normák szabályzatba foglalásuk nélkül is hatnak, a korrekt és tisztességes kereskedési magatartás intézménye nélkül az egész rendszer alapjaiban válna működésképtelenné. Ezen kívül az etikai Bizottság a megismételt eljárás során hozott 1/1999. (IV.14.) számú állásfoglalásának indokolása megfelelő terjedelemben rögzítette a súlyos etikai vétség minősítésének alapjául szolgáló okokat. A korrekt és tisztességes kereskedési magatartás alapvető etikai elvárásán túlmenően a Felügyelet véleménye szerint alapot ad a " súlyos " minősítés kitételre az a tény is, hogy üzletkötők magatartása ezen minimális követelmények áthágásán túl, a Tőzsde önkormányzó-önszabályozó hatáskörében megalkotott szabályzatainak több esetben történő kijátszásával párosult.  Történt mindez egy olyan helyzetben, amelyben a szabályzati rendelkezések betartása- az általános etikai elvárásokon messze túlmutató mértékben - az üzletkötők fokozattan felelősségteljes, rendkívül szigorú jogkövető magatartását kívánja meg. (...) Az Állami Pénz- és Tőkepiaci felügyelet 30.035/99. sz. határozatával az Épt 137. § (2) bekezdésén alapuló valamennyi intézkedési lehetőségének és kötelezettségének eleget tett, lévén a Budapesti Értéktőzsdét új szabályzat kidolgozására, a tőzsdei kereskedőkre vonatkozó etikai normákat  tartalmazó szabályzat megalkotására, és 1999. december 31-ig az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyelethez történő benyújtásra kötelezte.  A fentiekben kifejtettekre tekintettel megállapítható, hogy az etikai bizottság hivatkozott határozatának indokolása megfelelően támasztotta alá a bizottság döntését és szankcióját, így a Felügyelet a BÉT Tagi Szabályzat 7.2.f) pontja alkalmazásának felfüggesztésére vonatkozó kérelmet nem tartja megalapozottnak."

Alkalmazott jogszabályok

A magyar köztársaság alkotmányáról szóló 1949. évi XX.tv. 
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

Az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgáltatásokról és értékpapír-tőzsdéről szóló 1996. CXI tv.
122. § Az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyelet jogállását és hatáskörét külön törvény határozza meg.
123. § A Felügyelet feladatkörében
	b) rendszeresen figyelemmel kíséri a befektetési szolgáltató, a kibocsátó, a tőzsde és az elszámolóház tevékenységét;
	f) alkalmazza a törvényben szabályozott intézkedéseket, szankciókat;
126. § (1) A Felügyelet a hatáskörébe tartozó ügyekben - az e törvényben meghatározott eltérésekkel - az Áe. rendelkezései szerint jár el.
	(2) A Felügyelet határozata ellen közigazgatási úton jogorvoslatnak nincs helye.

Felügyeleti intézkedések, szankciók
137. § (1) Az e törvényben és a felhatalmazása alapján kiadott jogszabályokban meghatározottak megsértése, illetőleg a mulasztás megállapítása esetén a Felügyeletnek az intézkedést a rendelkezésére álló adatok és információk elemzése, illetőleg mérlegelése alapján, a szabály megsértésének, illetőleg a hiányosságnak
a) a befektetési szolgáltató működésére,
b) ügyfelére, illetve
c) a tőkepiac működésére gyakorolt hatásának, veszélyességi fokának figyelembevételével kell kiválasztania és alkalmaznia.
(2) A Felügyelet a jogszabályban, határozatában, valamint a tőzsde alapszabályában, illetve szabályzataiban, az elszámolóház üzletszabályzatában, illetve szabályzataiban meghatározott feltételektől való eltérés, a befektetők érdekét és a tőkepiac egyensúlyát, a tőkepiac többi szereplőjének helyzetét veszélyeztető magatartás esetén a következő intézkedéseket teheti:
a) a felügyelete alá tartozó szervezetet a tőzsdei kereskedési tevékenységre, az elszámolási tevékenységre, az értékpapír forgalomba hozatalra és befektetési szolgáltatási tevékenységre vonatkozó jogszabályban, szabályzatban és az engedélyben meghatározott feltételeknek való megfelelésre határidő kitűzésével felszólíthatja;
b) az engedély nélküli befektetési szolgáltatási tevékenység folytatását megtilthatja;
c) a Felügyelet által kirendelt szakértő közreműködésével kapcsolatban felmerült költségek megtérítésére kötelezhet;
d) törvényben meghatározott esetben és mértékben bírságot szabhat ki;
e) a befektetési szolgáltató vezető állású személyének és könyvvizsgálójának felmentését kezdeményezheti;
f) meghatározott időre felfüggesztheti az értékpapír jegyzését és forgalmazását, a befektetési eszköz forgalmazását, a tőzsdei szekcióban történő kereskedést, illetve a teljes tőzsdei kereskedést;
g) a tőzsde jogszabályba ütköző, az alapszabályával és szabályzataival ellentétes tevékenységét megtilthatja, az alapszabály és szabályzatok vagy azok egyes rendelkezéseinek alkalmazását felfüggesztheti, valamint a tőzsde önkormányzó testületeit új szabályzat kidolgozására vagy új határozat hozatalára kötelezheti;
h) az elszámolóház jogszabályba ütköző, az üzletszabályzattal és a szabályzatokkal ellentétes tevékenységét megtilthatja, az üzletszabályzat és a szabályzatok vagy azok egyes rendelkezéseinek alkalmazását felfüggesztheti, valamint az elszámolóház igazgatóságát új szabályzat kidolgozására vagy új határozat meghozatalára kötelezheti;
i) a tevékenységi engedélyt visszavonhatja, a befektetési szolgáltatási tevékenység folytatását határozott időre felfüggesztheti;
j) más illetékes hatóságnál eljárást kezdeményezhet;
k) felügyeleti biztost rendelhet ki.
(3) A (2) bekezdésben meghatározott intézkedéseket a Felügyelet ismételten és együttesen is alkalmazhatja.
142. § (1) A Felügyelet a kibocsátót, a befektetési szolgáltatót, a tőzsdét, az elszámolóházat, illetve ezek vezető állású személyét és alkalmazottját, a bennfentes és a tisztességtelen árfolyam-befolyásolást elkövető személyt e törvényben és az e törvény felhatalmazása alapján kiadott jogszabályban, valamint a Felügyelet határozatában foglalt kötelezettsége megszegése, kijátszása, elmulasztása vagy késedelmes teljesítése esetén, továbbá, ha azt az MNB a (2) bekezdés szerint kezdeményezi, bírság megfizetésére kötelezheti.

A tőzsde jogállása
174. § (1) A tőzsde a hatékony tőkeáramlás, a tőkeértékelés, az árfolyam és egyéb kockázat megosztása érdekében a tőzsdére bevezetett értékpapírok és tőzsdei termékek keresletét és kínálatát koncentráló, a nyilvános árfolyam-alakulást elősegítő önkormányzó és önszabályozó szervezet. A tőzsde maga határozza meg tevékenységét, választja meg testületeit, bizottságait, tisztségviselőit, szabályozza működését és állapítja meg a szolgáltatásaiért járó díjakat.
(2) A tőzsde jogi személy.
176. § (1) A tőzsde alapszabályában meg kell határozni:
a) a tőzsde nevét, székhelyét;
b) az alapító tagok nevét, székhelyét;
c) az alapításkori alaptőke nagyságát;
d) a tevékenységét;
e) a tőzsde képviseletére jogosult tisztségviselőket;
f) a tőzsdetagság létrejöttének, felfüggesztésének és megszűnésének eljárási rendjét;
g) a tőzsde szervezetét, testületeit, ezek feladat- és hatáskörét;
h) a kereskedési jog megszerzésének, felfüggesztésének, illetve megszűnésének feltételeit és eljárási rendjét;
i) az egyes tőzsdei termékek elkülönített kereskedését szolgáló szekció alapvető szabályait, a szekciótagság szabályait;
j) a tőzsde szervezetei által alkalmazható szankciókat;
k) a tőzsde szervezetei által hozott döntés elleni jogorvoslat rendjét;
l) a tőzsdetagság megszűnése esetén az elszámolás módját; és
m) a tőzsde megszűnése esetén a tőzsde vagyonának felhasználását.
(2) A tőzsde szabályzataiban meg kell határozni:
c) a tőzsdei kereskedelem rendjét;
e) az árfolyam és az egyéb tőzsdei információ nyilvánosságra hozatalának módját;
j) a tőzsdén kereskedőkre vonatkozó etikai normákat;
 (3) Az alapszabály és a szabályzat nem tartalmazhat az egyes tőzsdei kereskedőre indokolatlanul hátrányos megkülönböztetést.
(4) A tőzsde a (2) bekezdésben felsorolt szabályzatait - a h) és k) pontban foglalt szabályzat kivételével - a Pénzügyi Közlönyben és a tőzsde lapjában közzéteszi.
177. § (1) A tőzsde alapszabályának és szabályzatainak hatálybalépéséhez a Felügyelet jóváhagyása szükséges.
(2) A Felügyelet a jóváhagyást akkor tagadja meg, ha
a) az alapszabály és a szabályzat nem felel meg a törvény vagy más jogszabály rendelkezésének, vagy
b) a szabályzat ellentétes az alapszabály rendelkezésével.

A tőzsdetagság keletkezése
178. § (1) A tőzsde tagja az a részvénytársasági formában működő befektetési vállalkozás és befektetési szolgáltatási tevékenységet folytató bank, illetve fióktelepe útján az a külföldi befektetési vállalkozás és hitelintézet lehet, amely
a) tőzsdei üzletkötésre a tőzsde által előírt vizsgával rendelkező személyt alkalmaz;
b) legalább egy tőzsdei szekció kereskedési feltételeinek megfelel;
c) megfelel a tőzsde alapszabályában foglalt feltételeknek, és vállalja a tőzsde szabályzataiban előírt feltételek teljesítését, betartását; és
d) befizette a tőzsde által megállapított belépési díjat.

A kereskedési jog
179. § (1) A tőzsde tagját az alapszabályban meghatározott körben és módon kereskedési jog illeti meg.
(2) A tőzsde tagsági joggal nem járó kereskedési jogosultságot biztosíthat tőzsdetagnak nem minősülő más befektetési szolgáltatónak is.
(3) A befektetési vállalkozás kereskedési jogot csak tagsági jogon keresztül gyakorolhat.
180. § (1) A tőzsdetagság megszűnik
a) a befektetési vállalkozás megszűnésével;
b) kilépéssel;
c) kizárással; vagy
d) ha a befektetési vállalkozás a 4. § (1) bekezdésének b) és c) pontja szerinti tevékenység folytatására jogosító engedélyét a Felügyelet visszavonja.
(2) A tőzsdetanács a tőzsdetagot kizárja, ha a tőzsde alapszabályában és szabályzataiban előírt kötelezettségeit szankció alkalmazását követően nem teljesíti. A kizárással kapcsolatos döntés ellen a közgyűléshez előterjesztett felülvizsgálati kérelemnek van helye. Ha a közgyűlés a tőzsdetag kizárására vonatkozó határozatot jóváhagyta, a kizárt tag a közgyűlés döntése ellen, annak közlésétől számított 30 napon belül bírósághoz fordulhat; e határidő elmulasztása jogvesztéssel jár. A perindításnak a kizárásra nincs halasztó hatálya. A közgyűlés kizárást jóváhagyó határozata ellen indított per a Fővárosi Bíróság kizárólagos hatáskörébe tartozik.
182. § (1) A tőzsde legfőbb szerve a tagjainak összességéből álló közgyűlés.
(2) A közgyűlés kizárólagos hatáskörébe tartozik:
a) az alapszabály megállapítása és módosítása;
e) a tőzsdetanács, a felügyelő bizottság és az etikai bizottság beszámolójának elfogadása;
g) a tőzsdetanács határozatának felülvizsgálata;
j) döntés minden olyan kérdésben, amelyet az alapszabály a közgyűlés kizárólagos hatáskörébe utal.
184. § (1) A közgyűlés határozatképes, ha azon a szavazati jogok több mint kétharmadát képviselő tag jelen van.
(2) Ha a közgyűlés nem határozatképes, a tizenöt napon belüli időpontra összehívott megismételt közgyűlés az eredeti napirenden szereplő ügyekben a megjelentek számára tekintet nélkül határozatképes, azonban ez a közgyűlés nem dönthet az alapszabály megállapításáról és módosításáról, valamint a más tőzsdével való összeolvadásról, szétválásról, illetve a tőzsde megszüntetéséről.
(5) Az alapszabály megállapításához és módosításához, a tőzsdetanács döntésének felülvizsgálatához, valamint a tőzsde más tőzsdével való összeolvadásához, szétválásához, a megszüntetéshez a közgyűlésen jelen lévő tagok által képviselt szavazatok legalább háromnegyede szükséges.
(6) A közgyűlésen a választás és a visszahívás titkos szavazással történik.

A tőzsdetanács
185. § (1) A tőzsdetanács a tőzsde közgyűlésének alárendelt általános irányító testület, melynek feladata:
b) a tőzsdetag felvétele és kizárása;
c) a tőzsdei szabályzatok elfogadása, módosítása;
e) minden olyan feladat ellátása, melyet a közgyűlés a tőzsdetanács hatáskörébe utal.
(7) A tőzsdetanács határozatát erre irányuló kérelem esetén - a szabályzatot megállapító, illetve módosító határozat kivételével - a közgyűlés felülvizsgálja.
(8) A tőzsdetanács tevékenységéről a közgyűlésnek évente egy alkalommal beszámol.

A felügyelő bizottság
186. § (1) A felügyelő bizottság a tőzsde általános ellenőrző szerve, amely a tőzsde gazdálkodását és a tőzsde szerveinek működését ellenőrzi, előzetesen véleményezi a közgyűlés napirendjére tűzött előterjesztéseket.
(2) A felügyelő bizottság tagja indítványt tehet a közgyűlés napirendjére, és tanácskozási joggal részt vesz a tőzsde közgyűlésén.
(3) A felügyelő bizottság tevékenységéről a közgyűlésnek évente egy alkalommal beszámol.

A tőzsde etikai bizottsága
188. § A tőzsde köteles etikai bizottságot létesíteni. Az etikai bizottság tevékenységéről a közgyűlésnek évente egy alkalommal beszámol.

A tőzsdetitkárság
189. § (1) A tőzsdetitkárság feladata:
 a) a tőzsde operatív irányítása,
b) a tőzsdei kereskedelem technikai, személyi feltételeinek biztosítása, felügyelete,
c) a közgyűlés és a tőzsdetanács döntéseinek előkészítése, végrehajtása,
d) a tőzsdei információk nyilvánosságra hozatala, és
e) a tőzsde gazdálkodási tevékenységének szervezése.
(2) A tőzsdetitkárság vezetését az ügyvezető igazgató látja el. Az ügyvezető igazgató felett - a kinevezés és a felmentés kivételével - a munkáltatói jogot a tőzsdetanács elnöke gyakorolja.
(4) A tőzsdetitkárság tevékenységéről az alapszabályban meghatározott módon beszámol a tőzsdetanácsnak.
190. § A Felügyelet képviselője jogosult a tőzsde közgyűlésén, a tőzsdetanács, a felügyelő bizottság és a szakmai bizottság ülésein tanácskozási joggal részt venni.

A Budapesti Értéktőzsde Alapszabálya

A tőzsdetag jogai és kötelességei

3.2.4. A tőzsdetag aláveti magát a tőzsdei előírásoknak és azok betartásáról alkalmazottai körében is gondoskodik
4. A tőzsdetagság megszűnése
4.1. A tőzsdetagságság megszűnésének és megszüntetésének esetei
a) kilépés
b) kizárás
c) a tőzsdetag befektetési szolgáltatásra vonatkozó tevékenységére vonatkozó engedélyének az állami pénz és tőkepiaci felügyelet által történő visszavonása
d) az Értékpapír törvényben meghatározott olyan tilalom megsértése, amely a tőzsdetagság megszűnését eredményezi.

4.3. Kizárás
4.3.1. Ha a tőzsdetagság megszüntetése kizáró határozattal - szankcióként - történik, az azonnali hatállyal lép életbe.  A kizárt tőzsdetagnak a korábban a Tőzsdén kötött üzleteiből fakadó jogosultságait és kötelezettségeit más tőzsdetagra kell engedményezni, illetve más tőzsdetagra átruházni.

C/ Felügyelő Bizottság

1. A Felügyelő bizottság a tőzsde általános ellenőrző szerve, amely a tőzsdei gazdálkodást és a Tőzsde szerveinek működését ellenőrzi, valamint előzetesen véleményezi a közgyűlés napirendjére tűzött előterjesztéseket.
2. a Felügyelő bizottság jogosult továbbá a tőzsde szabályszerű működését, gazdálkodását, vagyoni helyzetét, valamint az értékpapír törvény, az alapszabály és a tőzsdei szabályzatok betartását ellenőrizni.

D/ Etikai Bizottság
1. Az Etikai Bizottság a tőzsdei kereskedelem során felmerülő etikai kérdések rendezésére hivatott.
2. Az Etikai Bizottság állásfoglalása kérhető minden olyan vitás ügyben, amely a tőzsdei értékpapír-kereskedelem során, vagy az értékpapír-kereskedelemmel összefüggően a Tőzsdén kívüli ügylet, magatartás, illetve eset kapcsán merült fel két vagy több tőzsdetag között és zavart idézhet elő az értékpapír-kereskedelemben, bennfentes kereskedelem kialakulásához vezethet, vagy más okból tisztességtelennek minősül, illetőleg olyan magatartással kapcsolatos, amelynek egységes megítélése az értékpapír-kereskedelem zavartalan folytatása érdekében kívánatos.
3.  Etikai bizottsági eljárás indítható továbbá minden olyan esetben, amelyben vitássá vált, hogy valamely tőzsdetag jogi személynek a Tőzsdén kifejtett magatartása összhangban áll-e a Tőzsde szabályzatában, vagy ismert szokványaiban foglalt kötelezettséggel és követelménnyel.
4. Az Etikai Bizottság nem dönt anyagi ( vagyoni ) követelés tárgyában, sem olyan jog, vagy tény megállapításáról, magatartásra ( cselekvésre), magatartástól ( cselekvéstől) való tartózkodásra, vagy magatartás tűrésre kötelezésről, amelyben a döntésre rendes bíróság, vagy választott bíróság jogosult.
7. Az etikai bizottság az eljárást hivatalból vagy kérelemre indíthatja meg.
8. Az Etikai Bizottság a tőzsdetagok, a Tőzsdetanács, a Felügyelő bizottság, a tőzsdetitkárság vezetője, a befektetők, valamint az állami Pénz és tőkepiaci felügyelet kérelme alapján köteles az eljárást megindítani.
12. Az értékpapír-kereskedelem szempontjából általános jelentőségű ügyekben a teljes körű etikai bizottság hozza a döntéseket.
15. ha az etikai Bizottság állásfoglalásában etikai vétség elkövetését állapítja meg, javaslatot tehet a tőzsdetanácsnak szankciók alkalmazására.

E/ A Tőzsdetitkárság

A Tőzsdetitkárság feladata és hatásköre:
p) az egyes tőzsdetagok tőzsdei kereskedési jogának meghatározott időre történő felfüggesztése a tőzsde szabályzataiban meghatározott esetekben,

A kereskedési jog
1.1. a kereskedési jog tőzsdetagságon, vagy tőzsdetagság nélküli, szerződésen alapuló olyan jogviszony, amely az alapszabályban és a tőzsdei szabályzatokban meghatározott feltételek teljesítse esetén az alapszabályban rögzített eljárás útján szerezhető meg, és az adott szekcióban történő kereskedésre jogosít.
6. A kereskedési jog gyakorlása
6.1. a szekciótag a kereskedési jogát a tőzsdei üzletkötő útján gyakorolja.
6.2. Tőzsdei üzletkötő a szekciótaggal munkaviszonyban álló természetes személy lehet, aki az alábbi feltételeknek megfelel:
a) 18. életévét betöltötte,
b) rendelkezik a Tőzsde által előírt szakvizsgával,
c) az elmúlt 3 évben nem volt olyan felszámolási eljárás alá vont társaság vezető tisztségviselője, vezető állású dolgozója, üzletkötője, ahol a felszámolásért való felelősségét megállapították,
d) az elmúlt három évben nem marasztalták el súlyos etikai vétség elkövetése miatt,
e) az adott szekciótag egyszemélyi cégjegyzésre jogosult a tőzsdei ügyletek kötése során,
f) az állami pénz és tőkepiaci felügyelet üzletkötői névjegyzékében az adott szekciótag üzletkötőjeként szerepel.

XI. fejezet

A Tőzsde által alkalmazható szankciók és a jogorvoslat rendje

1.2. A Tőzsde által alkalmazható szankciók a következők lehetnek:
a) figyelmeztetés
b) pénzbírság
c) kereskedési jog felfüggesztése
d) tőzsdetagság felfüggesztése
e) kizárás

2.2.1. A Tőzsdetanács, illetve Tőzsdetitkárság vezetője a tőzsdetagot pénzbírsággal sújtja,
b) ha etikai vétséget vagy súlyos etikai vétséget követ el.

3. Jogorvoslat
3.1.1. Fellebbezéssel kizárólag a következő határozatok ellen élhetnek a tőzsdetagok
b) a tőzsdei szankcionáló határozat ellen a szankcióval sújtott tőzsdetag,
c) a tőzsdetanács valamennyi határozata ellen, kivéve a szabályzatot megállapító, illetve módosító határozatot

XII. fejezet

A Tőzsde szabályzatai, a szabályzatalkotás rendje
1. A tőzsde mindazokról a kérdésekről, amelyeket sem az értékpapír törvény sem az alapszabály nem rendez, külön tőzsdei szabályzatokban rendelkezik, így különösen:
f) a tőzsdén kereskedőkre vonatkozó etikai normákról,
2. A Tőzsdei szabályzatainak érvényességéhez az Állami Pénz- és Tőkepiaci felügyelet jóváhagyása szükséges

A Budapesti Értéktőzsde Tagi Szabályzata
7.2. a tag tőzsdei üzletkötőként olyan személy tőzsdei nyilvántartásba vételét kérheti, aki:
a) 18. életévét betöltötte,
b) büntetlen előéletű, 
c) legalább középfokú végzettséggel és legalább egy éves befektetési szolgáltatási szakmai gyakorlattal rendelkezik,
d) rendelkezik a tőzsde által az adott szekció tekintetében előírt szakvizsgával, 
e) az elmúlt 3 évben nem volt olyan felszámolási- vagy csődeljárás alá vont cég vezető tisztségviselője, vezető állású személye, üzletkötője, ahol a felszámolásért vagy a csődért való polgári jogi, munkajogi, büntetőjogi felelősségét megállapították
f) az elmúlt 3 év során súlyos etikai vétség miatt nem marasztalták el.
g) az adott szekció kereskedésében a tag egyszemélyi képviseletére jogosult,
h) az ÁPTF üzletkötői nyilvántartásában a kérelmezőnél, mint üzletkötő szerepel,
i) a taggal munkaviszonyban áll.

Vizsgálat megállapításai
Vizsgálatom annak megállapítására irányult, hogy az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyelet eleget tett-e a Budapesti Értéktőzsde feletti törvényességi felügyeleti jogkörből fakadó kötelezettségének, amikor az etikai szabályzat hiányában hozott, súlyos etikai vétségre hivatkozó, kizárásról szóló tőzsdei döntést szankció nélkül hagyta.

Eljárásom során megállapítottam, hogy a beadványban foglalt panasz mind  a tőzsde mind pedig a felügyelet eljárása ellen irányult.  A Tőzsdére vonatkozó vizsgálati hatáskör részletes elemzésére azért nem tértem ki, mert megállapítottam, hogy vizsgálatomnak közvetetten a Tőzsde tevékenysége is tárgya kell, hogy legyen.  Kizárólag a Tőzsde tevékenységének értékelése után lehet a felügyelet tevékenységét értékelni.
Ez a vizsgálatomnak egyfajta időbeli irányt is adott, ugyanis előbb kellett a Tőzsde tevékenységét vizsgálnom ahhoz, hogy a Felügyelet tevékenységét értékelni tudjam.
Az "etikai vétség" valamint a "súlyos etikai vétség" definiálatlanságát a jogállamiságból fakadó jogbiztonság, valamint a jogbiztonság szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben vizsgáltam.
Az 1996. évi CXI tv. (továbbiakban: Épt.) 176. § (2) bek (j) pontja alapján a Tőzsdének meg kell határoznia a tőzsdén kereskedőkre vonatkozó etikai normák szabályzatát, és a Tőzsde Alapszabálya XII. fejezet 1) pont f) pontja szerint "a tőzsde megalkotja az etikai szabályzatát".
Ennek a törvényen alapuló kötelezettségének a tőzsde 1990-től, a tőzsdei tevékenység megindulásától a sérelmezett eljárás megtörténtéig, tehát 1998 szeptemberéig nem tett eleget.
A tőzsdén folyó ügyletek etikai megítélésére a Tőzsdének Etikai Bizottságot kell alapítania. Ez az Etikai Bizottság olyan ügyekben jogosult eljárni, amelyek elkövetése nem a törvény vagy a szabályzatok megsértését jelentik, de olyan általánosítható következtetések levonására alkalmasak, amelyek a kereskedők etikus magatartását segíthetik elő.
Abból a tényből, hogy a tőzsde a vizsgált időpontban nem rendelkezett etikai szabályzattal - melyben meg lett volna határozva az etikai vétség és a súlyos etikai vétség fogalma - szükségszerűen következik az a lehetőség, hogy a Tőzsde szervei önkényes döntéseket hozzanak.  Az országgyűlési biztos gyakorlatában a döntések önkényességének jellege a tartalmában kiszámíthatatlan döntéseket is jelenti.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az ÁPTF által többször hivatkozott, tőzsdére jellemző önszabályozó jelleg nem pusztán a szabályozás lehetőségét keletkezteti, hanem a szabályozás kötelezettségét is, éppen a fent megjelölt önkényes döntések kizárása érdekében.
Az Alkotmánybíróság a 35/1994 sz. AB határozatában kifejtette, hogy a jogállamiság legfontosabb ismérve a jogbiztonság.  A jogbiztonság azt a követelményt is magában foglalja, hogy ne kerülhessen sor az önkényes döntésekre.  Az Alkotmánybíróságnak a jogbiztonság követelményére vonatkozó határozatainak elemzése során arra a következtetésre jutottam, hogy a jogbiztonság végső soron a kiszámítható viszonyokat szolgáló követelmények összefoglalása.
A biztosok gyakorlata szerint a jogbiztonság egyik legfontosabb aspektusa a tisztességes eljárás követelménye.
Miután a Tőzsde szerveit is köti a tisztességes eljárás követelménye, a tagokat pedig a tisztességes eljáráshoz való jog, ezért megállapítható, hogy a Tőzsde szervei alkotmányos jogelvek sérelmet okozták az etikai szabályzat hiányában folytatott gyakorlattal.
Abból a tényből, hogy az Alapszabály a szankciókat nem az Alapszabályban konkrétan meghatározott cselekményhez illetve mulasztásokhoz fűzi, hanem az "etikai vétség" és a "súlyos etikai vétség" gyűjtőfogalmához, jogtechnikailag a Tőzsde szerveit terhelő azon kötelezettség következett, hogy meg kellett volna határoznia a fent megjelölt gyűjtőfogalmak tényleges jelentését.
A fenti két fogalom definiálatlansága a rendkívül súlyos szankciók alkalmazhatósága miatt bír különös jelentőséggel.  A tagi szabályzatban közvetett módon meghatározott szankció ( tőzsdei nyilvántartásba való felvétel feltételei) a munkajogviszony megszűnéséhez hasonló jellegű jogkövetkezményt jelent, hiszen a nyilvántartásból törölt üzletkötő a cége megbízása alapján addig folytatott tevékenységét 3 évig biztosan nem folytathatja.

Az Épt. a Tőzsde felügyeletére az Állami Pénz és Tőkepiaci Felügyeletet jogosítja illetve kötelezi.  A Felügyelet ezen jogkörében eljárva az Etikai Bizottságot új eljárásra utasította, majd miután a Bizottság ismételten megállapította, hogy súlyos etikai vétséget követett el a panaszos, akkor a panaszos ügyvédje által benyújtott beadványra azt a tájékoztatást adta a Felügyelet, hogy a tőzsde egy "önkormányzó és önszabályozó szervezet", melynek a törvény. szerint " quasi határidő nélkül kötelezettsége" az etikai szabályzat megalkotása, és bizonyos általánosan elfogadott normák szabályzatba foglalásuk nélkül is hatnak, a Bizottság "megfelelő terjedelemben és mélységben rögzítette a súlyos etikai vétség minősítésének alapjául szolgáló okokat", valamint a Felügyelet valamennyi intézkedési lehetőségét kimerítette és nem tartja indokoltnak  a Tagi szabályzat alkalmazásának felfüggesztését.
A vizsgálatom a Felügyelet törvényességi felügyeletei jogkörének gyakorlásával kapcsolatban arra irányult, hogy a Felügyelet a törvényben biztosított jogaival élve vajon megtett-e minden szükséges intézkedést a jogbiztonság és annak szerves részeként értelmezhető tisztességes eljáráshoz való jog érvényesülése érdekében.
Az ÁPTF tevékenységére vonatkozó vizsgálatom során két szempontot vettem figyelembe.  Elsőként azt vizsgáltam, hogy mennyire volt nyilvánvaló az ÁPTF számára a jogsértés ténye, majd arra irányult a vizsgálatom, hogy voltak-e eszközei az ÁPTF-nek arra, hogy a jogsértést orvosolják.
A vizsgált iratokból megállapítottam, hogy a Felügyelet számára teljesen nyilvánvaló kellett, hogy legyen az, hogy a Tőzsde etikai bizottságának eljárása nem volt megalapozott, hiszen a súlyos etikai vétség elkövetését úgy állapította meg, hogy annak tartalma sehol sem volt írott formában a Tőzsde szabályzataiban rögzítve annak ellenére, hogy az Épt, valamint az Alapszabály ezt előírta.  A Felügyelet a törvényességi felügyeleti jogkörében eljárva érzékelve a hiányosságot felszólította a Tőzsdét, hogy 1999. december 31-ig alkossa meg az etikai szabályzatot. Ugyanekkor a Felügyelet alaposnak találta az etikai bizottsági állásfoglalást, ezért nem tartotta indokoltnak azt hogy felfüggessze a tagi szabályzat azon rendelkezésének alkalmazását, miszerint nem lehet üzletkötő a tőzsdén az, aki az elmúlt 3 évben etikai vétséget követett el.
A Felügyelet mindannak ellenére jogszerűnek tartotta az eljárást, hogy észlelte a tőzsde mulasztását.
Tehát a hiányosságot felismerve, annak ellenére fenntartotta a Tőzsde döntését.
Az Alkotmánybíróság a jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben a következőket állapította meg: " A jogállamiság egyik fontos alkotóeleme a jogbiztonság, amely egyebek között megköveteli, hogy
- az állampolgárok jogait és kötelességeit a törvényben megszabott módon kihirdetett és bárki számára hozzáférhető jogszabályok szabályozzák,
- meglegyen a tényleges lehetőség arra, hogy a jogalanyuk magatartásukat a jog előírásaihoz tudják igazítani" ( 25/1992. (IV.30.) AB hat.) valamint a 28/1992. (IV.30.) AB hat. a következőket tartalmazza: " A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre.  A jogállam sem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes, mind a jogi személyektől megkövetelje a törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését, és az azokkal összhangban álló magatartást"
Miután az Épt-ben valóban nincs határidő megjelölve az etikai szabályzat megalkotására, de a Felügyelet törvényességi felügyeletet gyakorol a tőzsde felett, ezért a törvény hatálybalépésekor egy  belátható időn belül fel kellett volna hívni a tőzsdét arra, hogy alkossa meg a szabályzatait és nyújtsa be azokat jóváhagyás végett.
Figyelembe véve azt is, hogy a korábbi 1990. évi VI. tv 44. §-a is úgy rendelkezett, hogy a Tőzsdének etikai szabályzatot kell készítenie és a felügyelet jogelődje már akkor is törvényességi felügyeletet gyakorolt a Tőzsde felett, így összességében 8 év telt el addig, amíg a Felügyelet felszólította a Tőzsdét a szabályzat megalkotására.
Tekintettel arra, hogy a Felügyeletnek a tv. 137. §-ba foglalt jogosultságai között szerepel egy olyan pont ( 137. § (2) bek g) pont), amely megteremti azt a lehetőséget, hogy a Tőzsdét új határozat hozatalára kötelezze, így a felügyeletnek nem helytálló azon állítása, hogy felügyeleti jogkörében eljárva kimerítette a rendelkezésére álló összes eszközt, amit a törvény biztosít számára, azzal, hogy felkérte a tőzsdét a szabályzat megalkotására.  A 137. §-ban meghatározott intézkedések megtétele az ÁPTF-nek nem csak joga, hanem kötelezettsége is.  Az ÁPTF azon jogosultságának gyakorlása, hogy a Tőzsdét jogszabálysértés esetén új határozat hozatalára kötelezheti, lehetővé tette volna az új határozat tartalmára vonatkozó kritériumok meghatározását is.
A törvényességi felügyeleti jogkört a törvény azért biztosítja az ÁPTF-nek, mert ezzel akarja biztosítani azt, hogy az érintett jogalanyok jogaik gyakorlása és kötelezettségeik teljesítése során a jogszabályoknak megfelelően járjanak el és működésük feleljen meg a hatályos jogszabályok előírásainak.
A jogalkotó azzal, hogy e jogalanyok meghatározott eljárásait törvényességi felügyelet hatálya alá tartozónak rendelte, a jogalanyok magánjogi viszonyait a közérdek adott viszonyokban való fontosságára tekintettel és érvényesítése érdekében közjogilag is relevánssá változatta.
A törvényességi felügyelet gyakorlását az ÁPTF folyamatosan kell, hogy gyakorolja, és figyelemmel kell, hogy kísérje a Tőzsde tevékenységét.
Ezért megállapítom, hogy az Állami Pénz- és Tőkepiaci Felügyelet a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott, amikor felügyeleti jogkörében eljárva nem merítette ki a jogszabálysértések esetére törvényben meghatározott, rendelkezésére álló valamennyi lehetőséget, annak érdekében, hogy egy törvényességi felügyeleti jogkörébe tartozó jogsértést megfelelő módon reparáljon, illetve a Tőzsdét a jogsértés miatt szankcióval sújtsa.

Ajánlás
1) Élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 20. § (1) bekezdésében foglalt jogkörömmel, felkérem a Pénzügyminiszter Urat, kérje fel a Pénzügyi Szervezetek  Állami Felügyeletének vezetőjét arra, hogy az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgálatásokról és az értékpapír tőzsdéről szóló 1996. évi CXI tv. 137. (2) bek. g) pontjában biztosított jogkörével élve kötelezze a Tőzsdét olyan tartalmú határozat hozatalára, amelyben hatályon kívűl helyezi a Tőzsdetanács panaszos kizárását tartalmazó határozatát.

2) Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 20. § (1) bekezdésben biztosított jogkörömmel élve felkérem a Pénzügyminiszter Urat, kérje fel a Pénzügyi Szervezetek Állami Felügyeletének vezetőjét arra, hogy hívja fel a Tőzsdét olyan tartalmú Etikai Szabályzat megalkotására, amely tartalmazza az "etikai vétség" valamint a "súlyos etikai vétség" pontos megfogalmazását.

Budapest, 2000. május 8.

Dr. Polt Péter