OBH 2903/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Németh Andrea

Az eljárás megindítása
A panaszos az Alkotmánybírósághoz fordult, sérelmezve a bázakerettyei, a Zala Megyei Önkormányzat fenntartásában működő Pszichiátriai Betegek Otthonában uralkodó állapotokat. Az Alkotmánybíróság hatáskör hiányában áttette a beadványt az Országgyűlési Biztosok Hivatalához.

A szociális biztonsághoz és a lehető legmagasabb testi és lelki egészséghez való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt az állampolgári jogok országgyűlési biztosa felkérte a Zala Megyei Közigazgatási Hivatalt, hogy vizsgálja meg az otthon működését, az otthon ápoló-gondozó tevékenységét.

Az országgyűlési biztos jelentése a közigazgatási hivatal 1999. júliusában végzett vizsgálatának ténymegállapításain és észrevételei alapul.

Alkalmazott jogszabályok
2/1994. (I. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
2. § (4) A személyes gondoskodást nyújtó intézményekben a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók
b) szakosított ellátás esetén nyolcvan százalékának szakképzettnek kell lenni.
41. § (2) A szakosított ellátást nyújtó intézményekben - ha a férőhelyek száma és tárgyi feltételek lehetővé teszik - 20-50 fős gondozási egységeket kell kialakítani.
(3) Ha egy intézmény keretében több szakosított ellátási forma működik, ellátási formánként külön-külön kell biztosítani az ellátás jellegének megfelelő személyi és tárgyi feltételeket.
42. § (3) Az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben
a) egy ellátottra legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba;
b) tíz ellátottra legalább egy fürdőkád vagy zuhanyzó, valamint nemenkénti WC;
c) gondozási egységenként legalább harminc négyzetméter alapterületű közösségi együttlétre szolgáló helyiség jut, és biztosított a folyamatos fűtés és melegvíz-szolgáltatás.
43. § (1) Ha e rendelet másként nem rendelkezik, a bentlakásos intézményi lakószobában legfeljebb négy személy helyezhető el. Négynél több személyt egy lakószobában csak kivételesen indokolt esetben lehet elhelyezni, azonban ilyen esetben is biztosítani kell a 42. § (2) bekezdés a) pontjában foglaltakat.
(2) Házaspárok (élettársak) elhelyezésére külön lakószobát kell biztosítani.
47. § (1) Ha a gondozott megfelelő mennyiségű és minőségű saját ruházattal nem rendelkezik, a teljes körű ellátás részeként nyújtott ruházat legalább négy váltás fehérneműt és hálóruhát, valamint az évszaknak megfelelő legalább két váltás felső ruházatot és utcai cipőt - szükség szerinti más lábbelit - tartalmaz.
(6) Az intézmény vezetője a gondozott szükségletei, valamint a ruházat elhasználódásának figyelembevételével gondoskodik az (1) és (2) bekezdés szerinti ruházat beszerzéséről, illetve cseréjéről.
50. § A bentlakásos intézmény a textíliával való ellátás keretében, valamint a személyi higiéné biztosítása érdekében gondozottanként
a) öt váltás ágyneműt;
b) a tisztálkodást segítő öt váltás textíliát, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagokat, eszközöket;
51. § (1) A bentlakásos intézmény biztosítja - a fogorvosi ellátás kivételével - a gondozottak egészségügyi alapellátását.
(2) A gondozottól átvett készpénzt elsősorban a gondozott, illetve törvényes képviselőjének írásban tett nyilatkozata szerint az intézményben vagy pénzintézetben kell megőrizni. A házirend tartalmazza, hogy milyen esetekben szükséges a készpénzt - pénzintézetben - betét formájában megőrizni. A készpénz betétben való elhelyezéséről a pénz átvételétől számított két munkanapon belül az intézmény vezetője gondoskodik. A készpénz betétben történő elhelyezéséig annak megőrzését a pénzkezelési és házipénztári szabályzatban (a továbbiakban: pénzkezelési szabályzat) foglaltak szerint kell biztosítani.
63. § (1) A bentlakásos intézményben a gondozott személy készpénzének kezelése saját vagy törvényes képviselőjének írásbeli nyilatkozata szerint személyes nyilvántartású letét formájában is történhet. A személyes letétben elhelyezhető készpénz havi összege nem haladhatja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét, és elsősorban a személyes szükségletek kielégítését szolgálja.
67. § (1) Az ápoló otthon a beutaltat előgondozásban részesíti. Az előgondozás részeként az intézmény vezetője által kijelölt személy felveszi a kapcsolatot a beutalttal, valamint - ha a beutalt más személyes gondoskodási formában részesül - a személyes gondoskodást nyújtó szervezet vezetőjével.
102. § (1) Az e rendelet hatálybalépésekor már működő intézmények a 2. § (3) bekezdés a) és b) pontjában, a 42. § (2) bekezdés a)-c) pontjában, a 43. §-ban, a 75. § (3) bekezdésében, a 85. §-a (2) bekezdésének a), b), d) pontjában foglaltaknak nem kell hogy megfeleljenek, azonban az e rendelet hatálybalépésekor nyújtott szolgáltatásaik feltételei és minősége nem romolhat.
(2) Az (1) bekezdésben említett feltételeknek a rendelet hatálybalépésekor még nem működő intézménynek akkor kell megfelelnie, ha az intézmény építésére a rendelet hatálybalépéséig építési engedélyt még nem adtak ki.
1/2000. (I. 7.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
113. § (2) A szociális intézmény e rendelet hatálybalépésétől számított négy hónapon belül vizsgálja felül, illetve készíti el a szervezeti és működési szabályzatát, a házirendjét, a szakmai programját, valamint az e rendelet és más jogszabályok által meghatározott szabályzatait.
9/1999. (XI. 24.) SzCsM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátások igénybevételéről
23. §(4) A fővárosi, megyei önkormányzat által fenntartott szociális intézmények 2001. január 1. napjáig nem kötelesek alkalmazni e rendelet előgondozásra vonatkozó szabályait.

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

113/A. § (1) A pszichiátriai betegek otthonában élő személyek esetében a 112. § (3) bekezdése szerinti szakértői bizottság az intézményi elhelyezést követően kétévente felülvizsgálja a jogosult
a) adott intézményben történő további ellátásának szükségességét;
b) más intézménybe történő áthelyezésének indokoltságát.
(2) Ha a szakértői bizottság megállapítása szerint a jogosultat egészségi állapota miatt más intézményben kell gondozni, illetőleg intézményi ellátása a továbbiakban nem indokolt, kezdeményezi a beutaló szervnél, valamint az intézmény vezetőjénél a szükséges intézkedések megtételét.
(3) A beutaló szerv, illetve az intézmény vezetője a szakértői bizottság kezdeményezésének megfelelően 30 napon belül intézkedik.
1993. évi LIX. törvény az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról
18. § (3) Az országgyűlési biztos az általa vizsgált ügy intézőjét vagy az eljárást folytató szerv bármely munkatársát meghallgathatja, továbbá az érintett szerv vezetőjét vagy felügyeleti szervének vezetőjét, valamint az annak lefolytatására a jogszabály által egyébként feljogosított szerv vezetőjét vizsgálat lefolytatására kérheti fel.

Érintett alkotmányos jogok

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

55. § (1) A szabadsághoz és személyi biztonsághoz való jog

70/D. § A legmagasabb lelki és testi egészséghez való jog

70/E. § (1) A szociális biztonsághoz és ellátáshoz való jog

A vizsgálat megállapításai

Az intézmény általános jellemzői

Az 1986-től működő otthon fenntartója a Zala Megyei Önkormányzat Közgyűlése. Az otthon alaptevékenységébe tartozik: pszichiátriai betegek személyes gondoskodást nyújtó ellátása. Az otthon 1999. december 31-ig ideiglenes működési engedéllyel rendelkezett. Az engedélyezett férőhelyek száma: 160. A vizsgálat idején az otthonban 161 gondozottat ápoltak. A gondozottak 96 százaléka gondnokság alatt állt, a gondnokság alatt állók 40 százaléka cselekvőképességet korlátozó, 60 százaléka cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt volt. Az otthon pszichiátriai betegek gondozása mellett fogyatékos betegeket is ápolt.

Az intézményben az engedélyezett státuszszám: 76. A vizsgálat időpontjában betöltetlen állás nem volt. Az ápoló-gondozó feladatokat 44-en látták el, az ápoló személyzet 87 százaléka szakképzett, ami a jogszabályi rendelkezéseknek megfelel. Az intézményvezető szakirányú 

felsőfokú végzettséggel rendelkezik, a főnővér diplomás ápolói, az osztályvezető nővérek pszichiátriai szakápolói képesítéssel rendelkeznek. A mentálhigiénés csoport tagjai közül négyen felsőfokú, ketten középfokú végzettségűek.

Az intézményi térítési díjat a fenntartó az 1999. évben 17.000 Ft-ban határozta meg. Ennek megfelelő térítési díjat 113, ennél alacsonyabb összegű személyi térítési díjat 48 gondozott fizetett. A személyi térítési díj megállapítása a jogszabályi előírásoknak megfelelően történt, vagyis a gondozott legfeljebb jövedelmének 80 százalékát, de az intézményi díj összegénél nem nagyobb térítési díjat fizetett.

Az otthon a gondozottak után kapott állami normatívából és a térítési díjakból gazdálkodott. Ezen kívül más szociális intézményeknek mosodai szolgáltatást nyújtott, valamint saját részre növénytermesztéssel, állattenyésztéssel foglalkozott.

Az intézményi jogviszony keletkezés

Az otthon ellátási területe Zala megyére terjed ki. Az intézménybe történő felvételt a leendő lakó, illetve gondnoka kérelmezte, amihez csatolták a pszichiáter szakfőorvos javaslatát. A gondozottak a lakóhely szerint illetékes önkormányzat beutaló határozatával érkeztek. Az intézményvezető a közigazgatási hivatal vizsgálatáig a felvételre várakozókról nyilvántartást nem vezetett, ami a gondozottak szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okozott.

A vizsgálat idején hatályban lévő 2/1994. NM rendeletben előírt előgondozást az otthon nem végzett, ami a gondozottak szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okozott.

Az intézmény tárgyi feltételei

Az otthon egy magtárból létesített és egy, 1985-ben épült épületben működik. Az otthon tömegközlekedési eszközzel megközelíthető, de a megálló több száz méter távolságra van az otthontól.

Az otthonhoz szépen parkosított kert, udvar, járdák, sportpálya, üvegházak, gazdasági épületek tartoznak.

Az otthonban három gondozási egységet alakítottak ki, amelyek létszáma 72, 54, 34 férőhelyes volt. Az otthonban a pszichiátriai és fogyatékos betegek ellátási formák szerinti elkülönítését nem oldották meg, ami a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okoz.

Az otthonban az akadálymentes közlekedés biztosították, a folyosók megfelelő szélességűek, küszöbök nincsenek, a szintek közötti közlekedést lift biztosította, kapaszkodókat mindenhol felszereltek, a lépcsők, a fürdők padlózata csúszásmentes.

Az otthonban a folyamatos fűtés és melegvíz-szolgáltatást biztosították.

A gondozottakat 1-5 ágyas szobákban helyezték el. A lakószobákban biztosított a 6 nm nagyságú élettér. A házaspárok, az élettársak elhelyezésére is lehetőség volt. A lakószobákon kívül az otthonban kialakítottak két betegszobát, egy elkülönítő szobát a fertőzőbetegek részére, és egy orvosi szobát. A haldoklókat külön szobában helyezték el. Az otthonban mindenhol nővérhívó készülékeket szereltek fel. A lakószobák, a közös helyiségek felújításra szorulnak, több éve nem volt festés-mázolás, a szigetelés rossz, a beázások állandóak voltak. A területfejlesztési alapból és a fenntartó által biztosított összegből a felújítás befejezését 2000. tavaszára tervezték. A tető bontása, a felújítási munkák miatt, és az ezt követő esőzések következtében beázott a legfelső szint, így a lakókat ideiglenesen elhelyezték szobáikból, ami a közigazgatási hivatal megállapítása szerint nyugtalanságot okozott a gondozottak körében.

A vizsgálat idején hatályban lévő 2/1994. NM rendeletben előírt számú nemenként elkülönített zuhanyzót/kádat és WC-t biztosították. 

Az otthonban portaszolgálat működik. Az ezzel kapcsolatos feladatokat a lakók – nővéri felügyelettel - látták el. A portaszolgálat megfelelő működésének eredményeként elkóborlás évek óta nem fordult elő.

Az otthonban biztosított ellátás

Az otthon saját főzőkonyhával rendelkezik. A három főétkezés közül az ebéd mindig, a vacsora hetente öt alkalommal meleg étel. Szükség esetén kiegészítő táplálkozást, és orvosi javaslatra diétás étrendet is biztosítottak (például epés, diabeteses, pépes). Az étrend összeállításánál a gondozottak igényeit is figyelembe vették. Az otthonban mindennap büfé működik, ahol a gondozottak az alapvető élelmiszereket, tisztálkodószereket megvásárolhatják. Igény szerint a községben és a közeli városokban is lehetőség van a vásárlásra, amihez a nővérek segítséget nyújtanak.

A gondozottak általában saját ruháikat használták, amelyeket azonosítás céljából névvel láttak el. Az otthon által biztosított ruhákat névvel és pecséttel jelölték meg. Az azonosítók alapján kapták vissza a gondozottak ruháikat mosás, vasalás után.

Az otthon, a vizsgálat idején hatályban lévő 2/1994. NM rendeletben előírt ruházatot, intézményi textíliát, tisztálkodószereket nem tudta biztosítani, ami a gondozottak szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okoz.

Az egészségügyi alapellátást a területileg illetékes háziorvos napi 1 órában végezte. A szakellátást a megyei pszichiáter szakfőorvos havi 25 órában biztosította. A vizsgálat idején hatályban lévő 2/1994. NM rendelet előírása szerint a pszichiátriai betegek otthonában orvos 100 férőhely felett havonta napi átlag 4 órában, szakorvos havonta napi átlag 1 órában történő foglalkoztatása szükséges. A minimálisan előírt orvosi jelenlét hiánya a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való, valamint a szociális biztonsághoz való alkotmányos jogával összefüggésben  visszásságot okozott. A megyei pszichiáter szakfőorvos diagnózisa alapján kerültek az otthonba a betegek - aki egyben az otthon szakellátást biztosító orvosa is, valamint ő vizsgálja felül a betegek állapotát -, ami azt jelenti, hogy az esedékes szakértői felülvizsgálatok során saját döntéseit kellett elbírálnia, ami a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jogával, valamint a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság elvével összefüggésben visszásságot okoz. A község fogorvosa külön rendelési időben látta el a gondozottakat. A gyógyszereket és ápolási-gyógyászati segédeszközöket az otthonban térítésmentesen biztosították. (Közgyógyellátásban 110 lakó részesült.) A gondozottak állapotának és gyógyszerelésének felülvizsgálata egyensúlyi állapot esetén évente kétszer történt. A sorszámozott eseménynaplót műszakonként vezették.

A korlátozottan cselekvőképes lakók jövedelme a gondozott nevére és az otthon címére érkezett, amit a gondozottak a postástól személyesen vettek át, majd befizették a térítési díjat a házipénztárba. A fennmaradó összeget maguknál tarthatták, illetve igény szerint letétben helyezhették el. A letétekről személyi nyilvántartást vezettek. A gondnok a letéti számlán összegyűlt nagyobb összeget gyámi fenntartású betétkönyvben helyezte el. A cselekvőképességet kizáró gondnokság alatt állók jövedelmét a gondnok kezelte. Az otthonban minden gondozott rendelkezett költőpénzzel. A vagyonkezelésre vonatkozóan beszerezték mind a gondozott, mind a gondnoki meghatalmazásokat.

Gondozás, bánásmód, magatartási szabályok

A lakók az otthont kimenőidőben külön engedély nélkül egyénileg vagy csoportosan hagyhatták el. A kimenő időn kívüli eltávozást a nővér engedélyezte. Az a lakó, aki legalább három hónapon keresztül az otthonban élt, egészségi állapotától függően, névre szóló igazolókártyát kapott, ami távozáskor a portán fel kellett mutatnia. Szabadságra, hosszabb időre való eltávozást az otthon nővére vagy a főnővér engedélyezte. 

Azokban az esetekben, amikor a lakó a házirendet, az együttélési szabályokat megszegte, magatartásával másokat megbotránkoztatott, illetve önmaga vagy mások egészségét veszélyeztette, a kimenőt a lakók önkormányzata megvonta. Az 1993. évi III. tv. szerint a jogosult távozása csak akkor tagadható meg, ha a jogosult kezelőorvosának szakvéleménye - a jogosult önmagát vagy másokat veszélyeztető egészségi állapota miatt - az eltávozást nem javasolja. Az otthonnak az a gyakorlata, amely szerint a kimenőmegvonást egyes esetekben büntetésként és nem az egészségi állapotra tekintettel eseti orvosi szakvélemény hiányában 

alkalmazzák, a gondozottak szabad mozgáshoz, a tartózkodási hely szabad megválasztásához fűződő alkotmányos jogával összefüggésben  visszásságot okoz.

Rendszeres programokat szerveztek a gondozottak részére, a lakók egészségi állapotuknak, képességeiknek és érdeklődésüknek megfelelően részt vehettek agyagozó, kézimunka, zene-foglakozásokon, szinjátszókörben. Hetente egy alkalommal nagycsoportos foglalkozás keretében megbeszélték a felvetett kérdéseket, problémákat. Sportnapokat, bálokat rendeztek, intézeten kívül pedig kirándulásokat, színházlátogatásokat szerveztek. A programok egy része térítésmentes, néhány esetben a jegyeket, belépőket az otthon fizette, a buszköltséget a gondozott. Akiknek egészségi állapota lehetővé tette, részt vett a konyhai, mosodai, kerti munkákban, amelyekért havonta 1000-2000 Ft. jutalomban részesült.

A házirendet a fenntartó 1998. április 7-én hagyta jóvá. A házirend megalkotásában a gondozottak részt vettek, amit a lakók önkormányzatának vezetője aláírásával is hitelesített. A házirendet minden közösségi helységben kifüggesztették.

Érdekképviseleti fórum

Az érdekképviseleti fórum működését, összetételét, üléseinek dokumentálását a házirend szabályozta. A 9 tagú fórum tagjai: két tag a lakók, kettő a dolgozók, három a hozzátartozók, egy a gondnokok és egy a fenntartó képviselője.
Az otthonban 1991-től működött a lakók önkormányzata. Az önkormányzat bizottságainak (fegyelmi, élelmezési, foglalkoztatási) tevékenységével, valamint véleményezési jogának segítségével részt vett az otthon irányításában.

Összegzés

Az országgyűlési biztos az intézményi felvételre várakozókról vezetett lista hiányával kapcsolatban megállapított visszássággal összefüggésben - tekintettel az időközben megváltozott gyakorlatra - a jövőre nézve ajánlást nem tett.

Az országgyűlési biztos a jelenleg hatályos jogszabályi rendelkezésekre figyelemmel az előgondozás hiányával kapcsolatban megállapított visszásággal összefüggésben a jövőre nézve ajánlást nem tett.

Az országgyűlési biztos a jelenleg hatályos jogszabályi rendelkezésekre figyelemmel az orvosi ellátás hiányosságával kapcsolatban megállapított visszássággal összefüggésben a jövőre nézve ajánlást nem tett.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 20. §. (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a Zala Megyei Önkormányzat által fenntartott bázakerettyei Pszichiátriai Betegek Otthonának működésével összefüggésben megállapított alkotmányos 

jogokkal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében a Zala Megyei Önkormányzat Közgyűlésének indítványozom, hogy gondoskodjon az 1/2000. SZCSM rendeletben előírt mennyiségű intézményi textília és ruházat biztosításáról, valamint a szakmailag elfogulatlan orvosi felülvizsgálat biztosításáról.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. §. (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben, a bázakerettyei Pszichiátriai Betegek Otthonának működésével összefüggésben megállapított alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében az intézmény igazgatójánál kezdeményezem, hogy gondoskodjon az ellátási formák elkülönítéséről és a büntetésként alkalmazott kimenőmegvonás gyakorlatának megszűntetéséről.

Budapest, 2000. április 10.

Gönczöl Katalin