OBH 2877/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy:    Terézvárosi Két Tannyelvű Általános
Iskola  és  Gimnázium  összevonása

Az eljárás megindulása

A panaszos a Terézvárosi Két Tannyelvű Általános Iskola és Gimnázium szülői közössége nevében fordult panasszal az országgyűlési biztoshoz az iskolájuk és a Pethő Sándor utcai Általános Iskola tervezett összevonása miatt. Panaszolta, hogy az önkormányzat ezzel az intézkedésével a kerület egyik legnépszerűbb iskoláját vonná össze, amivel az ott folyó tanítás színvonalát veszélyeztetné.

Az ügyben az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot indítottam. A beszerzett információk alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A tényállás

A Terézvárosi Önkormányzat megbízásából külső vállalkozó által készített tanulmány szerint a Pethő Sándor utcai Általános Iskola alacsony kihasználtsággal működik, és a fenntartása aránytalanul költséges. A Terézvárosi Két Tannyelvű Általános Iskola és Gimnázium Hegedű u. 3. szám alatti épületének helyreállításának költségét, az egyre romló műszaki állapota miatt 215 millió forint összegűre becsülték. Az önkormányzat a fenntartási, és helyreállítási költségek megtakarítása érdekében tervet készíttetett az iskolák összevonására, mely szerint a Hegedű u. 3. szám alatti épületet folyamatosan kiürítenék.

Az önkormányzat a koncepciót 1999 júniusában az érintettek részére véleményezésre megküldte. Az intézkedési tervvel kapcsolatban a Hegedű utcai iskolások szüleinek különböző fórumokon, és a sajtóban kifejtett véleménye szerint az iskolában magas színvonalú az oktatás, és emiatt annyira népszerű, hogy az ott tanuló gyermekek Budapest különböző kerületeiből, valamint vidékről is érkeznek. Az iskolába a túljelentkezés miatt a legjobb képességű gyerekeket veszik fel, és őket a legjobb tanárok tanítják. A hatalmas túljelentkezés miatt 3 első osztályt kellett indítani, és az iskolában 30-36 fős osztályok is működnek. A szülők a Pethő utcai iskolába tervezett költöztetéssel nem értenek egyet, mert álláspontjuk szerint ott a kb. 900 gyermek megfelelő módon nem helyezhető el.

Az érdekképviseletek véleményének figyelembevételével az eredeti koncepciót némi változtatással terjesztették a képviselőtestület elé, amely a 458-472/1999. (VI.29.) Kt. számú határozataival döntött az iskolák összevonásáról, és az új intézmény létrehozásáról. Annak székhelyeként a Hegedű u. 3. szám alatti épületet jelölte meg. A Pethő utcai iskola az új intézmény tagiskolája lett. Az önkormányzat 2000. június 30-ig az igazgatói teendők ellátásával a két tannyelvű iskola korábbi igazgatóját bízta meg.

Az igazgató feladata az új intézmény pedagógiai programjának kidolgozása, és azt 2000. február 1-jéig kell a testület elé terjesztenie. A pedagógiai programban mindkét jogelőd intézmény pedagógiai programjának alapértékeit, és célkitűzéseit harmonikusan össze kell illeszteni, és elfogadás esetén azt a 2000. szeptemberében induló tanévre kell alkalmazni, addig mindkét iskola a korábbi pedagógiai programjának megfelelően folytatja az oktatást. Az igazgató feladata a Hegedű u. 3. szám alatti ingatlan 2002-ig történő kiürítése ütemtervének elkészítése is. Az igazgatói megbízás lejártát követően az igazgatói állásra pályázatot írnak ki.

A 470/1999. sz. határozat arról rendelkezik, hogy az új intézményben 2000. szeptember 1-jétől minden tanévben csak 2 első osztályos tanulócsoport indítható, és hosszú távon az intézmény 8+4 osztályos szerkezetben évfolyamonként két osztállyal folytatja az oktatást.

A vizsgálat jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya

44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül, b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat, c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül,

70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot.  (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 

6. § (1) A községnek, városnak, fővárosnak és kerületeinek (továbbiakban: települési önkormányzat), a megyei önkormányzatnak egymástól eltérő feladat- és hatáskörei lehetnek:
a) a helyi önkormányzatok a helyi igényektől és teljesítőképességtől függően egymástól eltérő önkormányzati feladat- és hatásköröket vállalhatnak;
b) törvény a nagyobb lakosságszámú és teljesítőképességű önkormányzatoknak - más helyi önkormányzatokhoz képest - több kötelező feladat- és hatáskört állapíthat meg. A kisebb lakosságszámú település önkormányzata - amennyiben saját maga vagy társulásával arról közösen gondoskodni tud - működési területén önként vállalhatja a törvény által a nagyobb lakosságszámú települési önkormányzatnak, illetve megyei önkormányzatnak kötelezően előírt közszolgáltatás megszervezését. Ilyen esetben költségvetése számára igényelheti az átvállalt feladattal arányos fedezet biztosítását.

8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen (...) az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról;
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg - a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően -, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.
(4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni (...) az általános iskolai oktatásról és nevelésről;
63/A. § A fővárosi önkormányzat feladat- és hatásköre különösen
n) gondoskodik az egynél több kerületet, illetőleg a főváros területét is meghaladó ellátási kötelezettség körében: a középiskolai, a szakiskolai és a kollégiumi ellátásról, ha a feladat ellátását a kerületi önkormányzat nem vállalja;(...) részt vesz az egynél több kerületet érintő közoktatási (...) tevékenység összehangolásában;

o) gondoskodik az egynél több kerületet, illetőleg a főváros területét meghaladó, a nemzeti és etnikai kisebbségi oktatási, nevelési és kulturális feladatok ellátásáról;

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. tv. (a Köot. 1999. szept. 1-jétől hatályos változata) 

8/B. § (2) A két tanítási nyelvű iskolákban a 8. § (2)-(9) bek.-ben és a 8/A. § (1)-(4) bek.-ben foglaltakat azzal az eltéréssel kell alkalmazni, hogy a helyi tanterv elkészítésénél az iskola figyelembe veszi a Két tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelvében foglaltakat is. 
(6) Az oktatási miniszter az (1)-(5) bek-ben szabályozott irányelveket, tantervi programot az Országos Köznevelési Tanács és a Közoktatáspolitikai Tanács véleményének kikérése után adja ki.

26. § (4) Az általános iskolában alapfokú nevelés-oktatás folyik.

66. § (2) Az általános iskola - beleértve a kijelölt iskolát is - köteles felvenni, átvenni azt a tanköteles tanulót, akinek lakóhelye, tartózkodási helye a körzetében található. 

88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét.

89. § A közoktatási feladatok zavartalan biztosítása érdekében a fővárosi, önkormányzat a főváros területén működő önkormányzatokkal együttműködési megállapodás megkötését kezdeményezi a közoktatással összefüggő - körzeti jellegű - szolgáltatások megszervezésére, így különösen f) a körzeti szolgáltatást ellátó intézmény (fogyatékosok nevelését-oktatását ellátó iskola és diákotthon, kollégium, beszédjavító intézet stb.) működési körzetének megállapítására, fenntartásához, működtetéséhez szükséges hozzájárulás megállapítására.

90. § (1) A közoktatási intézményt fenntartó önkormányzat meghatározza azt a működési (felvételi) körzetet, amelyben élő tanulók felvételét, átvételét az iskola, nem tagadhatja meg.

102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.

105. § Azt a nevelési-oktatási intézményt, amelyiknek fenntartása közoktatási érdekből indokolt és térségi vagy országos feladatot lát el, de amelyet a fenntartó saját erejéből a jogszabályban meghatározott követelményeknek megfelelően nem képes ellátni, a fenntartóval kötött megállapodás alapján állami fenntartású intézményként lehet működtetni. A megállapodás megkötéséhez a pénzügyminiszter egyetértése szükséges.
121. § (1) E törvény alkalmazásában 
18. körzeti feladat ellátása: körzeti feladatot lát el a közoktatási intézmény, ha öt év átlagában a szolgáltatásait igénybe vevők legalább ötvenegy százaléka a székhelytelepülés határain kívül élők közül kerül ki;
19. közoktatási érdek: ha az intézmény megszüntetésének következtében ellátatlan maradna olyan közoktatási feladat, amelynek ellátására helyi önkormányzat nem köteles, illetve amely fejlesztési célt szolgál;
22. megfelelő színvonalon való további gondoskodás: ha az új feltételek között folyó óvodai nevelés, iskolai oktatás, kollégiumi nevelés személyi és tárgyi feltételei megfelelnek a szabványoknak, a közoktatási törvény 1. és 3. számú mellékletében meghatározott előírásoknak, s továbbra is biztosítottak a meglévő pedagógiai szolgáltatások (pl. a nemzeti vagy etnikai kisebbségi óvodai nevelés, iskolai nevelés és oktatás a nyelvi környezetben; nem szűnik meg tagozatos oktatás, fogyatékos gyermekek, tanulók sajátos nevelése és oktatása, tanulási nehézséggel küzdők nevelése, oktatása) igénybevétele;
33. tagintézmény: a székhelyen kívül működő - azonos vagy különböző feladatot ellátó - intézményegység, ha a székhelytől való távolság, a feladatok jellege miatt az irányítási, képviseleti feladatok a székhelyről nem vagy csak részben láthatók el;
34. tagozat: az óvodában, iskolában az alapfeladattal megegyező felnőttoktatásra, fogyatékos gyermekek óvodai nevelésére, illetve fogyatékos tanulók iskolai oktatására, nemzetiségi és etnikai kisebbséghez tartozók óvodai nevelésére, iskolai oktatására, két tanítási nyelvű iskolai oktatásra létrehozott intézményegység;

26/1997. (VII.10.) MKM r. a Két tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelvének kiadásáról

A közoktatásról szóló - többször módosított - 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: közoktatásról szóló törvény) 94. §-a (1) bekezdésének a) pontjában kapott felhatalmazás alapján a következőket rendelem el:

1. § (1) Két tanítási nyelvű iskola az az általános iskola, szakmunkásképző iskola, szakiskola, gimnázium, szakközépiskola (a továbbiakban iskola), amelyben a nevelő- és oktatómunka a magyar nyelv mellett másik tannyelven (a továbbiakban: célnyelven) is folyik.
(2) A két tanítási nyelvű iskolák helyi tantervének elkészítésénél figyelembe kell venni az e rendelet mellékleteként kiadott Két tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelvében foglaltakat is.
(3) A közoktatásról szóló törvény 23. §-ára tekintettel engedélyt kap a két tanítási nyelvű gimnázium és szakközépiskola (a továbbiakban együtt: középiskola) fenntartója, hogy olyan helyi tantervet hagyjon jóvá, amely alapján az iskola a tanulókat a tizenegyedik évfolyam végére készíti fel az alapműveltségi vizsgára, feltéve, hogy a kilencedik évfolyamot nyelvi előkészítő évfolyamként szervezik meg, és a középiskolai nevelés és oktatás a tizenharmadik évfolyamon fejeződik be. A középiskola a felvétel előtt tájékoztatja a jelentkezőket és szüleiket a helyi tantervben foglaltakról.

2. § (1) A két tanítási nyelvű iskolai oktatásban a pedagógus munkakörben foglalkoztatottak között kell, hogy legyen legalább egy olyan pedagógus, akinek a célnyelv az anyanyelve.
(2) A két tanítási nyelvű iskolai oktatásban a célnyelvet és a célnyelven tanított tantárgyakat - a helyi tantervben meghatározottak szerint - osztálybontásban szervezik.

3. § (2) 1998. szeptember 1-jétől a két tanítási nyelvű oktatás a gimnáziumban tárgyú 29207/1987. (Műv. K. 22.) számú közlemény a hetedik, ezt követően felmenő rendszerben a további iskolai évfolyamokon nem alkalmazható.

Melléklet a 26/1997.(VII.10.)MKM r. -hez A Két tanítási nyelvű iskolai oktatás irányelve

Alapelvek
1. A két tanítási nyelvű iskolai oktatásban a tanítás egyidejűleg két nyelven, magyarul és idegen nyelven (célnyelven) folyik. Célnyelv bármelyik idegen nyelv lehet.

A két tanítási nyelvű iskolai nevelés-oktatás célja és feladata
1. A két tanítási nyelvű iskolai oktatás célja, hogy az anyanyelvi és idegen nyelvi tudást egyidejűleg és a lehető legkiegyensúlyozottabban fejlessze. A tanulók alkalmassá váljanak arra, hogy tanulmányaikat akár magyarul, akár idegen nyelven folytassák, illetve szakmájukat mind a két nyelven gyakorolják.

A két tanítási nyelvű iskolai oktatás formái
1. Két tanítási nyelvű oktatás bármelyik iskolai évfolyamon kezdődhet és folyhat.
2. A két tanítási nyelvű iskolai oktatás formáját az iskolába felvett tanulók célnyelvi tudása, tudásszintje határozza meg.
3. A tanuló az iskolában - ha az irányelv eltérően nem rendelkezik - évfolyamonként legalább három tantárgyat célnyelven tanul.
7. A két tanítási nyelvű iskolai oktatás megszervezhető célnyelvi előkészítést nem igénylő és célnyelvi előkészítést igénylő formában:
a) célnyelvi előkészítést nem igénylő két tanítási nyelvű iskolai oktatás lehet - a nyolcadik évfolyamig szervezett korai két tanítási nyelvű oktatás, - a kilencedik évfolyamtól kezdődő oktatás azok részére, akik a célnyelvből megfelelő tudással rendelkeznek;
b) célnyelvi előkészítéssel folyó két tanítási nyelvű oktatásban - középiskolai tanulmányaik során - azok készülnek fel, akik nem jutottak el a célnyelvtudás kívánatos szintjére.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és mint fenntartó nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra kialakításában, szervezésében. Döntéseit a csökkenő gyermeklétszám miatt összességében alacsony kihasználtságú intézmények gazdaságtalan működése indokolja. Mégis a vizsgálat folytatása mellett döntöttem, mert felmerült annak a lehetősége, hogy az önkormányzat a tanulók művelődéshez való jogát korlátozta.

A művelődéshez való jog az alkotmányban biztosított alapjogok második generációjaként ismert jogok csoportjának része, olyan társadalmi konszenzuson alapuló érték, amely államcélként fogalmazódik meg. Az állam törvényekben vállalt feladatának ellátását - helyi szinten - az önkormányzatok közreműködésével valósítja meg azáltal, hogy biztosítja - többek között - az ingyenes és kötelező általános iskola igénybevételének lehetőségét. 

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. (továbbiakban Ötv.) 8. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzatnak a helyi közszolgáltatások körében - többek között -  gondoskodnia kell az alapfokú nevelésről, oktatásról. Az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági okból vizsgálható felül. Az önkormányzat gazdálkodását célszerűségi szempontból felülbírálni egyetlen szervezetnek - így az országgyűlési biztosnak - sincs törvényben biztosított joga.

A Fővárosi Közigazgatási Hivatal törvényességi ellenőrzési jogkörében az önkormányzat eljárásában nem talált törvénysértést. Az önkormányzat a kérdést véglegesen rendező határozatainak meghozatala előtt intézkedett a Köot. szabályainak megfelelően az érintettek véleményének kikéréséről valamennyi kérdésben, amelyben a törvény szerint e jogukat gyakorolhatták.

A Köot. szabályai alapján az érdekeltek jogszerűen igénylik, hogy a fenntartó a döntése előtt kérje ki az érdekképviseleti szerveik véleményét az átszervezés módjáról, de a kérdésben végső soron az önkormányzat képviselőtestülete jogosult a döntés meghozatalára. A szabad iskolaválasztás joga kiterjesztően nem értelmezhető, ezért az nem biztosítja azt a jogot, hogy az ingyenes és kötelező általános iskola biztosításának sérelme nélkül, a művelődéshez való alapjogra hivatkozással valamely intézmény változatlanul hagyását követeljék, ha azt a fenntartó összevonásra jelölte ki. A dokumentumokból megállapítottam, hogy az önkormányzat a döntése előtt lehetőséget biztosított az érintett panaszosoknak a véleményük kifejtésére. A hatályos jogszabály viszont egyetlen érdekeltnek sem biztosít vétójogot, érveinek figyelmen kívül hagyása miatt.

Megkeresésemre, az önkormányzat oktatási irodájának vezetője tájékoztatott, hogy az önkormányzat a kerület egészét egy beiskolázási körzetnek tekinti, és nem határozott meg iskolákra lebontva körzeteket, arra tekintettel, hogy a kerület egyik végétől a másikig húsz perc alatt gyalog bejárható. A csökkenő gyermeklétszám arra ösztönözte az önkormányzatot, hogy a racionalizálást azokra az iskolákra is kiterjessze amelyekben nagy arányú a kerületen kívüli tanulók száma, mint az érintett iskola esetében is, ahol a kerületi lakosok száma a tanulók felét sem éri el. Az iskolát továbbra is kétszer két tannyelvű iskolaként kívánják fenntartani, csupán az ott tanuló gyermekek létszámát maximálják. 

A Köot. 88. § (6) bekezdésében a helyi önkormányzat döntési önállóságát annyiban korlátozza, hogy a közoktatási intézményét akkor szüntetheti meg, ha az ott folyó oktatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. 

Az iskolák összevonása a fentiek alapján nem okoz aránytalanul súlyos terhet sem a tanulóknak, sem szüleiknek, mert előre láthatóan még három évig a korábbi iskolájuk épületében tanulhatnak tovább, és csak a tanulói létszám fokozatos csökkenését követően kell a Hegedű utcai épületből kiköltözni. A Pethő utcai épületben 24 tanterem várja a tanulókat, amely várhatóan megfelelő elhelyezést tud biztosítani a 8+4 évfolyamos iskola, évfolyamonként 2-2 osztályának. Az iskolák pedagógiai programját a nevelő testületek a két tannyelvű iskola korábbi igazgatójának vezetésével készítik el. A tanulókat korábbi tanáraik tanítják. 

A Köot. értelmező rendelkezései szerint a megfelelő színvonalon való további gondoskodást az jelenti, ha az új feltételek között folyó iskolai oktatás személyi és tárgyi feltételei megfelelnek a szabályoknak, s továbbra is biztosított a meglévő pedagógiai szolgáltatások igénybe vételének lehetősége, azaz nem szűnik meg tagozatos oktatás, illetve annak speciális formáját jelentő két tanítási nyelvű oktatás.

Az önkormányzat, a nyilatkozatai szerint a két tannyelvű oktatást továbbra is fenn kívánja tartani, és ehhez biztosította az évfolyamonként két osztály indításának lehetőségét is az intézmény számára. Az önkormányzat ezen intézkedése önmagában nem sérti a meglévő pedagógiai szolgáltatások biztosításának kötelezettségét. 
Az önkormányzati határozatok együttesen azt a hatást érték el, hogy az iskola csak a kerületi lakos tanulók kötelező felvételét követően is fennmaradó kapacitásával rendelkezhet, és ez a (körzeten) kerületen kívül lakó első osztályos tanulók felvételének jelentős korlátozását eredményezte. Az önkormányzatnak ez az intézkedése nem okozott törvénysértést mert az 1990. évi LXV. törvény 8. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzat a helyi közszolgáltatások körében csak a település lakói számára köteles az alapfokú oktatásról gondoskodni.

A Köot. 90. § (1) bekezdése alapján az önkormányzat meghatározza az intézmények felvételi körzetét, amelyben élő gyermekek, tanulók felvételét, átvételét az iskola nem tagadhatja meg. 

A Köot. 66. § (2) bekezdése alapján a Terézvárosi Két Tannyelvű Általános Iskola és Gimnázium az általános iskolába köteles felvenni, illetve átvenni azt a tanköteles tanulót, akinek lakóhelye, tartózkodási helye a körzetében található, abban az esetben is ha a két tannyelvű oktatásra nem tart igényt. Az önkormányzatnak az a döntése, mely szerint az iskola évfolyamonként csak 2 elsős osztályt indíthat, azt is jelentheti, hogy a jelenleg két célnyelven, angolul és magyarul, illetve németül és magyarul folyó 2x2 tannyelvű oktatást az iskolának korlátoznia kell, mert a két osztályban helyet kell biztosítania a körzetben lakó tanulóknak is.

A lefolytatott vizsgálat eredményeként megállapítottam, hogy az önkormányzat a két tannyelvű általános iskola és gimnázium fenntartásával nem csupán a helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. 8. § (1)-(4) bekezdéseiben foglalt kötelező alapfeladatát látta el, hanem ugyanazon törvény 6. § (1) bekezdése szerint önként vállalt feladatot látott el, amihez a költségvetése számára igényelheti az átvállalt feladattal arányos fedezet biztosítását is. 

Erre ad lehetőséget a Köot. 89. §-a is, amely az "így különösen" megfogalmazású példázódó felsorolásában lehetőséget biztosít a Fővárosi Önkormányzatnak, hogy kezdeményezzen a fővárosi kerületi önkormányzatok között együttműködési megállapodást a két tannyelvű oktatás szervezésére.

Tekintettel arra, hogy az önkormányzat - nyilatkozatai szerint - a két tannyelvű oktatást fenn kívánja tartani, és ahhoz igényelheti az átvállalt feladattal arányos fedezet biztosítását, de ennek érdekében a Fővárosi Önkormányzatot hivatalosan nem kereste meg a két tannyelvű oktatásra vonatkozó együttműködési megállapodás megszervezésére, megállapítottam, hogy nem vett igénybe minden rendelkezésére álló jogi eszközt a tagozatos oktatás fenntartása érdekében.

A vizsgálat alapján megállapítottam, hogy az önkormányzat nem tartotta be a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény 90. § (1) bekezdésében foglalt előírást, amikor az általános iskolák körzeteit nem határozta meg, és ezzel az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot okozott. 

A Fővárosi Közigazgatási Hivatal a törvényességi ellenőrzési jogkörében az önkormányzat képviselőtestületének határozatai vizsgálata során az önkormányzat eljárásában nem talált törvénysértést. Az önkormányzat a mulasztását - álláspontom szerint - a kérdést rendező 1993. évi LXXIX. törvény hatálybalépése óta nem rendezte.

A két tanítási nyelvű iskolai oktatásra vonatkozó szabályok nem határozzák meg annak a kérdését, hogy amennyiben az általános iskolai korai két tannyelvű oktatás az 1990. évi LXV. tv. 6. § (1) bekezdése szerint önként vállalt feladat, akkor az azt vállaló önkormányzat kitől, és hogyan igényelheti az átvállalt feladattal arányos fedezet biztosítását is. 

Ajánlás:

I. Az 1993. évi LIX. törvény 21. § alapján felhívom az önkormányzat jegyzőjét, hogy vizsgálja felül az önkormányzatnak az általános iskolai körzetek határainak ügyében tapasztalt mulasztását, és kezdeményezze a képviselőtestület intézkedését az 1993. évi LXXIX. törvény 90. § (1) bekezdésében foglalt előírás teljesítésére, továbbá ezen intézkedés alapján vizsgálja felül a 470/1999. számú határozatát. Kérem, hogy álláspontjáról 30 napon belül Hivatalomat, és a Közigazgatási Hivatalt értesítse. 

II. Az 1993. évi LIX. tv. 20. § alapján felkérem a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy az érdemi állásfoglalásáról harminc napon belül értesíteni szíveskedjék.

III. A 1993. évi LIX. törvény 25. § -ban kapott felhatalmazás alapján felkérem az Oktatási Minisztert, hogy kezdeményezze a közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény olyan módosítását, amely a két tanítási nyelvű iskolai oktatás szerepét, és feltételeit az oktatási struktúra valamennyi résztvevője számára kiszámíthatóvá teszi. Kérem, hogy állásfoglalásáról hatvan napon belül értesíteni szíveskedjék.

Budapest, 1999. október 19.

Gönczöl Katalin