OBH 2845/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr. Somosi György

Az eljárás megindítása
	Az Életfa Környezetvédő Szövetség továbbította az Országgyűlési Biztosok Hivatalának egy füzesabonyi lakos panaszát, aki a szomszédjában található Szabó-Füzes szállítási vállalkozás zavaró működését sérelmezte. Hasonló tárgyú panasz érkezett a Magyar Máltai Szeretetszolgálat Füzesabonyi Csoportjának vezetőjétől is, aki 15 érintett személy nevében fordult hozzám.
A vizsgálat során a panaszolt Szabó-Füzes vállalkozás vezetőitől is érkezett panaszbeadvány, ezért a telephely környezetében élőket megillető alkotmányos jogok mellett a vállalkozók alkotmányos jogai érvényesülését is vizsgáltam.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésében kapott felhatalmazással élve, a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint a vállalkozáshoz való jog érintettsége miatt indítottam vizsgálatot.
	Eljárásom során Füzesabony Város Polgármesteri Hivatalának Jegyzőjétől és az Észak-magyarországi Környezetvédelmi Felügyelőség hatósági igazgató-helyettesétől kértem tájékoztatást intézkedéseikről, a vállalkozás működésének körülményeiről, környezetre gyakorolt hatásairól. A 2000. október 4-6. között Heves megyében tartott munkalátogatás alkalmával munkatársam helyszíni vizsgálatot tartott.

A megállapított tényállás
	A telephely és az érintett lakóterület a 33. sz. főút - Madách u. - Kerecsendi út - Vasút által határolt területen fekszik. Az Életfa Környezetvédő Szövetséghez forduló panaszos ingatlana a telephelyre beékelődve, azzal három oldalról körülvéve helyezkedik el. A vállalkozás működése leginkább az egyirányú Verseny utcában és Batthyány utcában lakókat érinti. E két utca elejére 5t súlykorlátozást jelző táblát helyezett ki az önkormányzat. A vállalkozás működését sérelmező beadványokat több 48-as utcai lakos is aláírta.
	Füzesabony Város Képviselő-testületének 60/1997. (VII.8.) sz. határozata szerint az önkormányzat a szervizút megépítéséhez az önkormányzati tulajdonú útterülettel, továbbá 2 000 000 Ft-tal tud hozzájárulni. A határozat második pontja úgy szól, hogy amennyiben nem épül meg a szervizút, akkor hatósági intézkedésekkel kell mérsékelni az ipartelep környezetében élők forgalomból származó környezeti terheléseit.
	A 9/1998. (I.27.) számú határozatban az áll, hogy az önkormányzat 100 Ft-ért elidegeníti a vállalkozó részére az önkormányzati tulajdonú 750/8. hrsz-ú földterületet, melyen a vállalkozó a Madách utcai iparterület szerviz útját köteles megépíteni az alábbi feltételekkel:
a) a vállalkozó köteles a szervizutat 1998. szeptember 30-ig megépíteni;
c) a megépítést követően az 5 tonnát meghaladó járművek csak a szervizúton közlekedhetnek;
d) a vállalkozót kötelezik a Batthyány, Verseny, 48-as, és a Madách u. helyreállítására.
A határozat tartalmazza azt is, hogy amennyiben a vállalkozó a szervizút megépítését 1998. szeptember 30-ig nem teljesíti, akkor a szerződés érvénytelen. A szerződésben rögzíteni kell azt is, hogy a szervizút megépítését követően adják át a 2 000 000 Ft. hozzájárulást.
	A teljesítési határidőt a 28/1998. (III.17.) számú határozat 1998. november 30-ra módosította.
	1998. május 5-én a vállalkozó (vevő) és Füzesabony Város Önkormányzata (eladó) között adásvételi szerződés jött létre az alábbi feltételekkel:
1. Eladó eladja a vevőnek 100 Ft eszmei értékben a tulajdonában álló 750/8 hrsz-ú földrészletet.
2. A vevő vállalja, hogy a megvásárolt földterületen 1998. november 30-ig szervizutat épít.
3. A vevő vállalja, hogy a tehergépjárműforgalom kizárólag a megépült szervizúton bonyolódik, annak elkészülte után. Ezzel egyidőben vevő tudomásul veszi, hogy az önkormányzat a Madách, Verseny, Batthyány, 48-as utakon további forgalomkorlátozó intézkedéseket vezessen be. (5 tonna súlykorlátozás)
4. Vevő vállalja, hogy a szervizút átadását követő 30 napon belül helyreállítja a Madách, Verseny, Batthyány és a 48-as utca burkolatát. A szennyvízcsatorna építéséből eredő burkolathibák helyreállítása nem a vevő feladata.
5. Eladó vállalja, hogy a szervizút megépítéséhez 2 000 000 Ft. összeggel hozzájárul. A támogatást az eladó a szervizút megépítése, a sikeres műszaki átadás-átvétel megtörténte után adja át a vevőnek.
10. A szerződő felek kikötik, hogy amennyiben a megállapodásban rögzített feltételek nem teljesülnek, a szerződést érvénytelennek tekintik.
	A vállalkozásnak több tehergépkocsija és pótkocsija van, a jelenlegi gépparkról az önkormányzat nem tudott információval szolgálni. A vállalkozó elmondása szerint 7 db 5t-nál nagyobb össztömegű teherautóval rendelkezik.
	A telephelyen végzett, előre be nem jelentett bejárás során szembetűnő volt a telephelyre beékelődött ingatlan rendkívül kedvezőtlen elhelyezkedése. Az aszfalt burkolattal ellátott telephely tiszta, rendezett állapotban volt. A megtekintett fuvarnapló adatai szerint az öt, találomra kiválasztott munkanapon 2 - 7 közötti nehézgépjármű hagyta el a telepet (2,4,5,5,7).
A lakóterületet teljes egészében elkerülő szervizút nagyrészt elkészült.
	Füzesabony jegyzője arra a kérdésre, hogy milyen indokok alapján került sor az 5t súlykorlátozó táblák kihelyezésére a Verseny és a Batthyány utcában, az alábbi választ adta: "A vállalkozó tevékenységét 2-3 gépjárművel kezdte meg 1992-93-ban. A vállalkozás olyan mértékben bővült, amely nagymértékben zavarta - zavarja a jelzett utcák, valamint a 48-as utca és a Madách u. lakóit. A nagy súlyú járművek használhatatlanná tették a javított földút minőségű lakóutakat, a füstgázzal, porral, rezgéssel a lakók véleménye szerint a nagy súlyú járművek károkat okoztak épületeikben is. A rendkívül nagy környezeti terhelés miatt az önkormányzat mint útkezelő és az utak tulajdonosa határozatot hozott, hogy a lakóterület környezetében intézkedésekkel kell mérsékelni a szinte elviselhetetlen környezeti terhelést. A fokozatosság elve alapján először 20 km/h sebességkorlátozó táblák elhelyezésére került sor, amely nem vezetett eredményre, mivel a lakók szerint a sebességkorlátozást nem tartották be, másrészt a környezeti terhelés nem csökkent. Ezt követően 2000-ben 5t súlykorlátozó táblákat helyeztek ki annak érdekében, hogy a környezeti terhelés csökkenjen."
	A Környezetvédelmi Felügyelőség a telephely zajkibocsátását 1999. február 25. - március 4. között vizsgálta. A zajmérési jegyzőkönyv szerint határérték-túllépés egyik mérőfelület irányában sem állapítható meg. A Felügyelőség a telephely zajkibocsátásán túl a telephelyre vezető utcákon zajló forgalom keltette zajterhelést is vizsgálta. E vizsgálat a Batthyány utcára terjedt ki. (Mérési pont helye: Batthyány u. 5. számú lakóépület DK-i, utcára néző homlokzata előtt.) Az utcán haladó forgalom által okozott zajterhelés sem nappali, sem éjszakai időszakban nem haladta meg az új utakra vonatkozó zajterhelési határértékeket. A Felügyelőség szakvéleménye szerint környezeti zaj szempontjából a korlátozások nem voltak indokoltak.

Az ügy jogszabályi háttere
•	A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény
33. § (1) c) A közút kezelője a helyi közutak tekintetében a helyi önkormányzat.
34. § (2) A közút forgalmi rendjét - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a közút kezelője alakítja ki. A forgalmi rendet - a forgalmi körülmények vagy a baleseti helyzet jelentősebb változása esetén, de legalább ötévenként - a közút kezelőjének felül kell vizsgálnia, és ha szükséges, módosítania kell. A közlekedési hatóság - a közlekedés biztonságát sértő vagy veszélyeztető helyzet megszüntetése érdekében - kezdeményezheti a forgalomszabályozás módosítását, vagy a közút kezelőjét a forgalmi rend felülvizsgálatára kötelezheti.
34. § (4) A közút megrongálódását a közút kezelője köteles haladéktalanul kijavítani, és a közút forgalmának biztonságát veszélyeztető helyzetet elhárítani. A kijavításig és a veszélyhelyzet elhárításáig köteles a forgalomban résztvevőket a veszélyre figyelmeztetni, szükség esetén sebesség- vagy súlykorlátozást elrendelni, illetőleg a közutat lezárni.
34. § (5) A közút tisztántartásáról, a hó eltakarításáról, továbbá az út síkossága elleni védekezésről a közút kezelője gondoskodik.
•	A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983. (V. 12.) MT rendelet
14. § (1) Meglevő út, vasútvonal, polgári repülőtér forgalma által okozott, az új létesítményekre megengedett zaj-, illetőleg rezgésterhelési határértéket jelentősen túllépő zaj, illetve rezgés csökkentésére az üzemeltetőnek forgalomszervezési és egyéb intézkedéseket kell tennie. Ilyen intézkedések megtételét a környezetvédelmi hatóság is kezdeményezheti, továbbá a 10. § (3) bekezdésében foglaltakat is alkalmazhatja.
•	A zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 4/1984. (I. 23.) EüM rendelet
3. számú melléklet: A közlekedéstől származó zaj új tervezésű és megváltozott területfelhasználási területeken megengedett egyenértékű A- hangnyomásszintjei:
lakóutakon; átmenő forgalom nélküli utakon "lakóterület és intézményterület laza beépítéssel" területi funkció esetén nappal: 55 dB, éjjel: 45 dB.

Az érintett alkotmányos jogok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmánya
9. § (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.
13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.
18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
70/B. § (1) A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a munkához, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai
	A lakossági panasz alapján a tulajdonhoz, az egészséges környezethez, valamint a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog érvényesülését vizsgáltam. Vizsgálnom kellett ugyanakkor azt is, hogy a súlykorlátozó táblák kihelyezésével okozott-e a vállalkozáshoz való alkotmányos joggal összefüggésben visszásságot az önkormányzat.
	A lakókat a telephelyen végzett javítások, rakodások, mosatások; valamint a telephelyről távozó, illetve oda visszatérő, vagyis a házak előtt elhaladó teherautók által keltett zaj, rezgés, illetve károsanyag-kibocsátás zavarja. Emellett problémát okoz az utcák állagának folyamatos romlása is.
	A járművek a Verseny utcán hagyják el a telepet, míg a visszaérkezés a Batthyány u. igénybevételével történik. E két, egymással párhuzamos, a telephelyet a Kerecsendi úttal összekötő egyirányú utca rendkívül keskeny. Az előbbi utca állaga kifejezetten rossz, a mély gödrök miatt a haladás csak kis sebességgel történhet. A Batthyány u. burkolata jobb minőségű, ezt olyan járművek is igénybe veszik, amelyek nem a telephelyre tartanak. A súlykorlátozást jelző táblákat a Madách u. - Verseny u. és a Kerecsendi út - Batthyány u. találkozásánál helyezték el. Az utcák kereszteződésénél "Behajtani tilos" és "Egyirányú forgalmi út" jelzőtáblákat is kihelyeztek.
	E forgalmi rend azzal jár, hogy a vállalkozás 5 tonnánál nagyobb össztömegű járművei nem hajthatnak ki a telephelyről a Verseny utcán át, illetve nem térhetnek oda vissza a Batthyány utcán. Így a gépjárművezetők az áthajtásokkal közlekedési szabálysértést követnek el. A kialakult helyzetben a vállalkozás vagy befejezi a szervizút kiépítését és ezzel a lakóterületet teljes egészében elkerüli, vagy minden ki- illetve behajtással szabálysértést követ el.
	1. A forgalomtechnikai intézkedésekre a lakosságot érő környezeti terhelés csökkentése érdekében került sor. A Felügyelőség vizsgálatai szerint sem a telepről, sem pedig a közlekedésből származó zaj nem haladja meg a határértéket. Emiatt a környezeti zaj szempontjából a korlátozások nem voltak indokoltak. Megjegyzem, hogy a (nehéz)gépjárművek száma nem olyan mértékű, amely állandó zajt okozna. A telephelyen és a környező utcákban időben rendszertelenül történik a zajkeltés. Ezzel együtt kétségtelen, hogy az elhaladó nagy tömegű járművek zaja hosszabb ideig is (60-90 sec) észlelhető. Egy jármű az oda-vissza út során a Verseny és a Batthyány utcát is igénybe veszi, ezért a lakók közvetlenül az egyik elhaladást észlelik.
	2. Az önkormányzat a fokozatosság elvének figyelembevételével kívánt eljárni, amikor először sebességkorlátozó táblát helyezett ki. A következő intézkedés már az 5 tonnánál nagyobb járművek teljes kitiltása volt.
	3. A vállalkozás jogának tartalmát az Alkotmánybíróság már több határozatában értékelte.
"A vállalkozás joga a foglalkozás szabad megválasztásához való alkotmányos alapjog [Alkotmány 70/B. § (1) bekezdés] egyik aspektusa, annak egyik, a különös szintjén történő megfogalmazása. A vállalkozás joga azt jelenti, hogy bárkinek Alkotmány biztosította joga a vállalkozás, azaz üzleti tevékenység kifejtése. A vállalkozás joga egy bizonyos, a vállalkozások számára az állam által teremtett közgazdasági feltételrendszerbe való belépés lehetőségének biztosítását, más szóval a vállalkozóvá válás lehetőségének - esetenként szakmai szempontok által motivált feltételekhez kötött, korlátozott - biztosítását jelenti. A vállalkozás joga tehát nem abszolutizálható, és nem korlátozhatatlan: senkinek sincs alanyi joga meghatározott foglalkozással kapcsolatos vállalkozás, sem pedig ennek adott vállalkozási jogi formában való gyakorlásához. A vállalkozás joga annyit jelent - de annyit alkotmányos követelményként feltétlenül -, hogy az állam ne akadályozza meg, ne tegye lehetetlenné a vállalkozóvá válást." /54/1993. (X.13.) AB határozat/
	"A munkához (foglalkozáshoz, vállalkozáshoz) való alapjog a szabadságjogokhoz hasonló védelemben részesül az állami beavatkozások és korlátozások ellen. E korlátozások alkotmányossága azonban más-más mérce alapján minősítendő aszerint, hogy a foglalkozás gyakorlását vagy annak szabad megválasztását korlátozza-e az állam, s az utóbbin belül is különbözik a megítélés az adott foglalkozásba kerülés szubjektív, illetve az objektív korlátokhoz kötésének megfelelően.
A munkához (foglalkozáshoz, vállalkozáshoz) való jogot az veszélyezteti a legsúlyosabban, ha az ember az illető tevékenységtől el van zárva, azt nem választhatja. Ha nem lenne ez a jog nevesítve, az általános személyiségi jog sérelme alapján lehetne érvényesíteni." /21/1994. (IV.16.) AB határozat/
	Az Alkotmánybíróság a 13/1995. (III. 1.) AB határozatban a vállalkozáshoz való jogról a következőket fejtette ki: " A jogalkotónak nagy a szabadsága a vállalkozások keretéül szolgáló feltételrendszer (például az adórendszer) megteremtése tekintetében . A jogalkotót itt csak az a követelmény köti, hogy ne alakítson ki olyan feltételrendszert, amelynek keretei között lehetetlenné válna a vállalkozáshoz való alapjog gyakorlása. 
A jogalkotót az előzőeken túlmenően megilleti az alkotmányos alapjogok bizonyos határok között (megfelelő jogforrási szinten: törvénnyel, és az alapvető jog lényeges tartalmának tiszteletben tartásával) történő korlátozásának joga is. A vállalkozáshoz való alapjog - mint az alapvető jogok döntő többsége - nem korlátozhatatlan."
	"A vállalkozás alapjogát érintő állami korlátozások alkotmányossága eltérő mérték alapján minősül aszerint, hogy az állam a vállalkozás gyakorlását, vagy annak szabad megválasztását korlátozza-e." /1105/B/1993. AB határozat/
	"Az 1105/B/1993. AB határozat pedig a vállalkozás gyakorlásának ellehetetlenítését, a vállalkozói tevékenységből való teljes kizárást tekintette a vállalkozáshoz való jog legsúlyosabb sérelmének." /41/2000. (XI.8.) AB határozat/
	"A vállalkozás joga [9. § (2) bekezdés] viszont valódi alapjog.
A munkához való jogtól mint alanyi jogtól meg kell különböztetni a munkához való jogot mint szociális jogot, s különösen annak intézményi oldalát, az állam kötelességét megfelelő foglalkoztatáspolitikára, munkahelyteremtésre stb.
Az alanyi jogi értelemben vett munkához való jog, a munka és a foglalkozás szabad megválasztásához való jog (70/B. §), illetőleg a vállalkozás joga (9. §) között nincs hierarchikus viszony. A munkához való jogot is úgy kell értelmezni, hogy abba mindenfajta foglalkozás, hivatás, "munka" megválasztásának és gyakorlásának szabadsága beletartozik. Ehhez képest mind az egyik aspektus, ti. a választási szabadság külön megnevezése a 70/B. §-ban, mind a vállalkozás kiemelése a 9. §-ban csupán ismétlés vagy részletező rendelkezés. Munka, foglalkozás, vállalkozás alanyi alapjogként nem különbözik egymástól.
A munkához (foglalkozáshoz, vállalkozáshoz) való alapjog a szabadságjogokhoz hasonló védelemben részesül az állami beavatkozások és korlátozások ellen. E korlátozások alkotmányossága azonban más-más mérce alapján minősítendő aszerint, hogy a foglalkozás gyakorlását vagy annak szabad megválasztását korlátozza-e az állam, s az utóbbin belül is különbözik a megítélés az adott foglalkozásba kerülés szubjektív, illetve az objektív átokhoz kötésének megfelelően.
A munkához (foglalkozáshoz, vállalkozáshoz) való jogot az veszélyezteti a legsúlyosabban, ha az ember az illető tevékenységtől el van zárva, azt nem választhatja. Ha nem lenne ez a jog nevesítve, az általános személyiségi jog sérelme alapján lehetne érvényesíteni. Az Alkotmánybíróság már korábban feltétlen alkotmányos követelménynek minősítette, hogy az állam ne tegye lehetetlenné a vállalkozóvá válást. /21/1994. (IV.16.) AB határozat/
	„Ugyanakkor az Alkotmánybíróság több határozatában is (19/B/1990, 113/B/1990. Magyar Közlöny 16. és 98. szám) leszögezte, hogy az állam akkor nyúlhat az alapvető jog korlátozásának végső eszközéhez, ha másik jog védelme vagy érvényesülése, illetőleg egyéb alkotmányos célok védelme más módon nem érhető el és a korlátozás csak olyan mértékű lehet, amennyi ezekhez feltétlenül szükséges. Az alapvető jog lényeges tartalmának korlátozása tehát akkor állapítható meg, ha a korlátozás kényszerítő ok nélkül történik és az nem áll arányban az elérni kívánt cél fontosságával. A törvényhozó a korlátozás során tehát köteles az adott cél elérésére alkalmas legenyhébb eszközt kiválasztani, mert amennyiben az alkalmazott korlátozás a cél elérésére alkalmatlan, az alapjog sérelme megállapítható.” /7/1991. (II.28.) AB határozat
	4. A vállalkozáshoz való alapjog - mint láthattuk - nem korlátozhatatlan. A súlykorlátozó táblák kihelyezése a foglalkozás /vállalkozás/ gyakorlásának korlátozásával járt: a vállalkozásnak csak az 5 tonnánál kisebb járművei közlekedhetnek az önkormányzati utcákon. Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot akkor okoz a jogkorlátozás, ha nem az Alkotmány által megengedett célra irányul, illetve ha aránytalan, vagyis túllépi az alkotmányos cél által megkívánt mértéket.
	A vizsgált ügyben az önkormányzat által elérni kívánt cél az Alkotmány által elismert környezetvédelmi megfontolásokat jelenti. A cél megengedettsége mellett azonban a fent kifejtettek értelmében az arányosság problémáját is vizsgálni kell.
A bevezetett gyakorlat nem lehet arányos az elérni kívánt célhoz képest, ha a cél eléréséhez más, kisebb sérelmet okozó, és az egyedi körülmények figyelembe vételére alkalmas, szintén jogszabályban lehetővé tett eszköz is rendelkezésre áll. Az egyedi körülményekre, vagyis a tényleges környezetszennyezés tényére és mértékére, tehát a bizonyítható környezetszennyezésre is tekintettel kell lenni. Az 5 tonnánál nagyobb járművek teljes kitiltása aránytalan sérelmet okoz a vállalkozásnak, figyelemmel a környezeti zajvizsgálat határérték alatti eredményeire, valamint a viszonylag kis számú járműparkra. Mindezzel az önkormányzat visszásságot okozott az Alkotmány 9. § (2) bekezdésében deklarált vállalkozáshoz való joggal összefüggésben. A 12/1983. (V.12.) MT rendelet egyébként a már meglevő út forgalma által okozott, az új létesítményekre megengedett zaj-, illetőleg rezgésterhelési határértéket jelentősen túllépő zaj, illetve rezgés esetén írja elő, hogy az üzemeltetőnek forgalomszervezési és egyéb intézkedéseket kell tennie. A konkrét esetben egyáltalán nincs szó a határérték (jelentős) túllépéséről.
	A környezeti terhelés mérséklése mint cél a nehézgépjárművek áthaladásának kizárásával csökkenthető. Ez a törekvés megvalósíthatónak látszott a szervizút megépítésével. Erre azonban nem került sor, ezért helyezte ki az önkormányzat a korlátozó táblákat. Fentebb már említettem, hogy a környezeti zajvizsgálatok az intézkedéseket nem indokolták, ugyanakkor a keskeny utcán haladó több tonnás járművek kétségtelenül zavarhatják az ottlakókat. Az utcákat a lakókon kívül leginkább a vállalkozás járművei veszik igénybe, ezért a zavaró hatások forrásául alapvetően ezek szolgálnak.
	Összességében tehát úgy gondolom, hogy a vállalkozás működése zavarhatja a lakókat, de nem olyan mértékben, amely ilyen szigorú, a vállalkozásra lényegesen kiható korlátozás elrendelését tenné szükségessé. Emiatt állapítottam meg a vállalkozáshoz való joggal összefüggésben a visszásságot. Nem vitatva, hogy az önkormányzat jogosult a közút forgalmi rendjének kialakítására, az összes körülményre figyelemmel úgy vélem, az önkormányzati intézkedés a konkrét esetben aránytalan sérelmet okozott.
	A költségvetési források felett nem rendelkező országgyűlési biztos általában nehéz helyzetben van, amikor valamely probléma enyhítésére anyagi ráfordítással is járó ajánlást kellene tennie, ismerve azt, hogy a pénzforrások elosztóinak számos egyéb, ugyancsak fontos prioritásokat kell kijelölniük. A végleges megoldást a szervizút megépítése jelenti. A megépítés befejezése és az út aszfaltburkolattal történő ellátása olyan jelentős költséggel jár, amely viselésére a vállalkozó önmagában nem képes, míg a forráshiánnyal küzdő önkormányzat a már ismertetett támogatásokon túl (2 000 000 Ft. + a szervizút céljára szolgáló terület elidegenítése 100 Ft eszmei áron) további támogatást nem tud nyújtani.
	5. Az adásvételi szerződés szerint a 2 000 000 Ft-os önkormányzati támogatás a szervizút megépítése után jár a vállalkozónak. Az önkormányzati támogatás része volt, hogy a vállalkozó 100 Ft eszmei áron jutott a területhez. A 10. pont értelmében ha a rögzített feltételek nem teljesülnek, a szerződést a felek érvénytelennek tekintik. A szerződésben foglaltak teljesítésének vizsgálata, érvénytelenségének megállapítása nem tartozik az országgyűlési biztos hatáskörébe. Vizsgálati jogosultságom az önkormányzat mint közútkezelő intézkedéseire terjed ki.
	6. A környezeti terhelés mellett a probléma kiterjed arra is, hogy a teherautók esős időben szinte "szétpasszírozzák" az utcákat. Az amúgy is rossz minőségű, keskeny Verseny és Batthyány u. állagát a több tonnás nehézgépjárművek áthaladása tovább rontja. Egyéb utcák hiányában nincs reális lehetőség alternatív útvonalak kijelölésére. A közúti közlekedésről szóló tv. értelmében a közút megrongálódását a közút kezelője köteles haladéktalanul kijavítani. A közút állagromlása a nehézgépjárműforgalommal függ össze. Nem várható el az önkormányzattól, hogy állandó jelleggel végezze a teherautók közlekedése miatt megromlott utak karbantartását. A súlykorlátozással elérhetőnek látszott, hogy a nagytömegű járművek ne rongálják tovább az eső hatására fellazuló földutak állagát. A korlátozás az utcák állagmegóvása érdekében indokolt lehet, a korlátozás azonban az elérni kívánt célhoz képest aránytalan. Az utcák állagának megóvása biztosítható lenne oly módon, ha a vállalkozó  - a teljesítés elmaradása esetére kilátásba helyezett következmények ismeretében - vállalná és végre is hajtaná a rendszeres útkarbantartást.
Indokolt lehet a teljes korlátozás akkor, ha szakértői vizsgálat állapítja meg a közlekedés és a házakban történt állagromlás közötti okozati összefüggést.
	7. Füzesabony jegyzője a vállalkozónak 1997. július 22-én írt levelében kifejtette, hogy a képviselő-testület a kialakult konfliktus feloldása érdekében a 60/1997. (VII.8.) sz. határozat meghozatalakor tekintettel voltak a lakosság nyugodt lakókörnyezet iránti igényeinek kielégítésére, és figyelembe vették azt is, hogy a jól működő Szabó-Füzes vállalkozás a továbbiakban zavartalanul üzemeljen és fejlődjön.
	8. Az épületekben a lakók megítélése szerint a forgalom hatására bekövetkezett állagromlás miatt az érintettek kártérítési igénnyel léphetnek fel.

Kezdeményezés
	Megítélésem szerint a probléma forgalomtechnikai változtatásokkal véglegesen nem oldható meg, alapvetően csak a lakókörnyezetet teljesen elkerülő szervizút megépítése jelenthet megoldást.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy Füzesabony Város Polgármestere terjessze a képviselő-testület elé a jelentés megállapításait. Meggyőződésem, hogy a probléma csak a felek hatékony együttműködésével, a 9. pontban írtak figyelembevételével, kölcsönös engedményekkel oldható meg, ezért kezdeményezem, hogy az önkormányzat és a vállalkozó - a lakók képviselőinek bevonásával - tegyen kísérletet egyezségkötésre. A testület intézkedjen a rendelkezésemre álló adatok alapján aránytalannak tekinthető korlátozás módosítására.
A szervizút teljes megépítéséhez hiányzó összeg megszerzése pályázatokon való részvétellel is lehetséges.

Budapest, 2001. május 7.

Gönczöl Katalin