OBH 2270/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása
	Egy pécsi lakos azzal a  panasszal fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, hogy a Pécsi Vízmű Rt. évek óta az utcai vízvezetékek meghibásodása folytán elfolyt vizet a lakókkal fizetteti meg.  Állandó jelleggel tetemes különbség adódik a mellékvízmérők által mért összesített vízfogyasztás, valamint a fővízmérőn mért fogyasztás között, a fővízmérő állandóan meghibásodik, ezért leolvashatatlan.
A panaszos továbbá sérelmezte, hogy a férje által önerőből rendbehozott garázst szerette volna a Pécsi Közüzemi Rt-től megvásárolni, de azt az Rt. arra hivatkozva nem engedélyezi, hogy a garázs közterületen van, ezért a panaszos azóta is kénytelen a többször megemelt bérleti díjat fizetni.
A jogállamiságból fakadó jogbiztonság ( Alk. 2. § (1) bek.)  és a jogbiztonság szerves részének tekintendő tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének gyanúja miatt az ügyben vizsgálatot indítottam.

Megállapított tényállás
	1999. március 22-én a Pécs Óvoda u. 7-9. szám alatt található két ház lakóközössége levélben fordult a Pécsi Közüzemi Rt., valamint a Pécsi Vízmű Rt. vezetőihez.
Levelükben a lakók előadták, hogy évek óta problémát jelent a fővízmérő leolvasása, mert a vízóraaknában áll a víz, és az utcai vezetékszakasz állandó meghibásodása folytán elfolyt vizet is a főmérő méri.
Ezért a lakók kérték, hogy a régi főmérőt a vízművek iktassa ki és a lakásokban található mellékmérőket nyilvánítsa fővízmérőkké, a későbbiek során pedig a tényleges vízfogyasztást számlázza csak.
A Pécsi Vízmű Rt. április 7-én tájékoztatta a lakókat, hogy a vízóraakna karbantartása a tulajdonos kötelessége.  A vízmű tájékoztató levelében kifejtette a lakóknak, hogy az akna állapota bár nehezítheti a leolvasást, de a bekötési mérőn leolvasott értékek képezik a fogyasztás alapját, és talajvíz nem kerülhet be a vízhálózatba.  A mellékmérők a bekötési vízmérőn mért fogyasztás felosztását biztosítják, a főmérő kiiktatása pedig nem lehetséges.

II.

A panaszos férjét az érintett garázs bérlőjeként 1982-ben jelölte ki az akkori tanács " Garázselosztó Társadalmi Bizottsága".  A férj ekkor 30 ezer Ft igénybevételi díjat fizetett egyszeri alkalommal.
A panaszos azon kérelmét, hogy a garázst megvásárolhassa a Pécsi Közüzemi Rt. elutasítja, arra hivatkozással, hogy a garázs közterületen van.

Alkalmazott jogszabályok
•	A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

•	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1949. évi V. tv.
4. § (1) A polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelôen, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.
277. § (1) A szerzôdéseket tartalmuknak megfelelôen, a megszabott helyen és idôben, a megállapított mennyiség, minôség és választék szerint kell teljesíteni. A szolgáltatásnak alkalmasnak kell lennie arra, hogy azt rendeltetésének, illetôleg a szerzôdésben kikötött vagy egyébként a szerzôdéskötéskor a kötelezett által ismert célnak megfelelôen lehessen felhasználni.
(2) A felek a szerzôdés teljesítésében együttműködésre kötelesek. A kötelezettnek a szerzôdés teljesítése érdekében úgy kell eljárnia, ahogy az az adott helyzetben általában elvárható, a jogosultnak pedig ugyanilyen módon elô kell segítenie a teljesítést.
(3) A felek a szerzôdés teljesítését érintô minden lényeges körülményrôl kötelesek egymást tájékoztatni.
•	A vízgazdálkodásról szóló 1995. évi LVII. tv.
13. § (1) A víziközművek működtetése során végzett vízellátás, szennyvízelvezetés, -elhelyezés és -tisztítás, valamint egyesített rendszer esetén a csapadékvíz-elvezetés közüzemi tevékenység. A víziközművek működtetôit a közüzemi tevékenység keretében az ivóvízellátás és a szennyvízelvezetés szolgáltatására szerzôdéskötési kötelezettség terheli.
(2) Az (1) bekezdésben említett közüzemi tevékenységre a Polgári Törvénykönyvnek a szerzôdésre vonatkozó általános szabályait és a közüzemi szerzôdésre vonatkozó rendelkezéseit kell alkalmazni.
(4) A közüzemi szolgáltatás minôségi követelményeit, a feleket szerzôdés alapján megilletô alapvetô jogokat és kötelezettségeket - ideértve a szerzôdéskötési kötelezettség korlátozásának feltételeit is - a Kormány rendeletben állapítja meg.

•	A közműves ivóvízellátásról és a közműves szennyvízelvezetésről szóló 38/1995. ( IV. 5) Korm rendelet
2. § E rendelet alkalmazásában:
12. ivóvízmérési hely: az ivóvizet szállító vezeték és környezetének úgy kialakított része, amely lehetôvé teszi - a vonatkozó jogszabályi elôírásoknak is megfelelve - az elszámolás alapjául szolgáló ivóvízmérô szakszerű beépítését és működtetését;
a) bekötési vízmérô: az ellátásba bekapcsolt ingatlanok vízhasználatának mérésére szolgáló, a bekötôvezeték végpontjára telepített,
c) mellékvízmérô: a bekötési vízmérô után beépített, elkülönített vízhasználat mérésére szolgáló
28. szolgáltatási pont:
a) ivóvízszolgáltatási pont: az ivóvíz bekötôvezetéknek a fogyasztó felôli végpontja,
17. § (1) A fogyasztó a vízmérôakna, illetve vízmérôhely hozzáférhetôségének biztosításáról és tisztán tartásáról, a vízmérô fagy elleni megfelelô védelmérôl gondoskodni, továbbá a vízmérô rendellenes működésérôl a szolgáltatót haladéktalanul értesíteni köteles.
(2) A vízdíjelszámolás alapjául szolgáló vízmérôk és a leszerelésüket megakadályozó zárak sértetlen megôrzéséért és védelméért a fogyasztó felelôs, és a neki felróható okból megrongálódott vagy elveszett vízmérô javításának, pótlásának, szerelésének, továbbá hitelesítésének költségeit köteles a szolgáltatónak megtéríteni.
(3) Az ingatlanon fogyasztott víz mennyisége szempontjából a bekötési vízmérô az irányadó. A bekötési vízmérô és az elkülönített vízhasználatokat mérô mellékvízmérôk mérési különbözetébôl megállapított fogyasztási különbözetet a bekötési vízmérô szerinti fogyasztó köteles megfizetni a szolgáltatónak; a szolgáltatót pedig tájékoztatja az épületen belüli belsô elszámolás módjáról.
(4) Ha a díjelszámolás alapjául szolgáló bekötési vízmérô nem mér, rendellenesen vagy hibásan működik, illetôleg nem olvasható le, a fogyasztott víz mennyiségét a megelôzô 365 nap összes fogyasztásából egy napra számított átlagfogyasztás és a meghibásodás napjának elfogadott határnapot megelôzô legutolsó leolvasás napjától eltelt napok számának szorzataként kell megállapítani.
18. § (1) Az ingatlanon belül a mellékvízmérôvel elkülönített vízhasználatra az elkülönített vízhasználó a szolgáltatóval mellékszolgáltatási szerzôdést köthet.
19. § (1) A szolgáltató a tulajdonában levô vízmérôknek a mérésügyi jogszabályokban elôírt idôszakos hitelesítésérôl saját költségén köteles gondoskodni.
(2) Elkülönített vízhasználó a saját tulajdonában lévô és mellékszolgáltatási szerzôdés alapjául szolgáló mellékvízmérô hitelesítésérôl, rendkívüli vizsgálatáról saját költségére köteles gondoskodni. Amennyiben ezzel a költségek megelôlegezése mellett a szolgáltatót bízza meg, úgy a szolgáltató a megbízás teljesítését nem tagadhatja meg. Ha hitelesítést - az arról való gondoskodást - az elkülönített vízhasználó elmulasztja, a szolgáltató a mellékszolgáltatási szerzôdést 15 napos határidôvel felmondhatja.
(3) A szolgáltató tulajdonában lévô bekötési vízmérô tekintetében a fogyasztó, a szolgáltató tulajdonában lévô és mellékszolgáltatási szerzôdés alapjául szolgáló mellékvízmérô tekintetében pedig az érdekelt a vízmérô rendkívüli vizsgálatát és ezt követôen az Országos Mérésügyi Hivatal által végzett rendkívüli hitelesítését a szolgáltatótól kérheti. Ha a rendkívüli vizsgálaton a vízmérô megfelelônek minôsül, a rendkívüli vizsgálat és hitelesítés költsége a fogyasztót, illetôleg az elkülönített vízhasználót terheli.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat annak megállapítását célozta, hogy eleget tett-e a Pécsi Vízművek Rt. annak a kötelezettségének, hogy a panasz-beadványban foglalt rendkívüli fogyasztás okát felderítse.
Az eldöntendő jogkérdés nem a szolgáltatás minőségéért való felelősség, hanem a szolgáltatáshoz szükséges infrastruktúra karbantartására vonatkozó kötelezettség teljesítése vagy annak elmulasztása.
Annak a kérdésnek az eldöntéséhez, hogy a vízóraakna karbantartása kinek a feladata a 38/19995. IV. 5) Korm rendelet 17. § (1) bekezdéséből kellett kiindulni.  Ezen paragrafus alapján a vízmérőakna tisztántartásáról a fogyasztó köteles gondoskodni.  Továbbá a vízmérő rendellenes működéséről a fogyasztó a szolgáltatót haladéktalanul köteles értesíteni.  Ebben az esetben a szolgáltató a vízmérőakna karbantartásával kapcsolatban a panaszosnak megfelelő tájékoztatást nyújtott a panaszosoknak.  A szolgáltató eljárása a fővízmérőn mért túlzott fogyasztás kivizsgálásával összefüggésben a következő problémát veti fel:
A Ptk 4. § (1) bekezdése szerint a polgári jogok gyakorlása és a kötelezettségek teljesítése során a felek a jóhiszeműség és a tisztesség követelményeinek megfelelően, kölcsönösen együttműködve kötelesek eljárni.  Ezt a szabályt konkretizálja a Ptk. a szerződési jogra vonatkozó rendelkezései között több összefüggésben is.   Ilyen rendelkezés a 277. § (2) bekezdésében foglalt szabály is.  Az együttműködési kötelezettség kiterjed arra az esetre is, amikor egymással polgári jogi jogviszonyban álló felek között  teljesítéssel összefüggő valamilyen rendellenességet tapasztal.
A fogyasztóvédelemről szóló törvény rendelkezései kifejezetten azt a kötelezettséget hárítják a közüzemi szolgáltatóra, hogy annak ügyfélszolgálata a fogyasztói panaszok kivizsgálása során nem elégedhet meg formális kivizsgálással, hanem a vita körülményeit részletesen fel kell tárnia.
Vizsgálatomban megállapítottam, hogy a Pécsi Vízmű Rt. megsértette az együttműködésre és a fogyasztó tájékoztatására vonatkozó kötelezettségét.  Az 1999. április 7-én kelt a panaszosok beadványára született válaszlevelében arról tájékoztatta a panaszosokat, hogy a főmérő kiiktatása az elszámolásból nem lehetséges.  A vízművek arról nem tájékoztatta a panaszosokat, hogy a fővízmérő cseréje melyik évben aktuális - ennek abból a szempontból van jelentősége, hogy hitelesítési időn belül a vízművek vélelmezi, hogy a vízóra hitelesnek tekinthető és ennek következtében a tényleges fogyasztást mutatja -  továbbá nem tájékoztatta a vízművek arról sem a panaszost, hogy 38/1995. ( IV.5.) Korm rendelet 19. § (3) bekezdése alapján a fogyasztó a szolgáltató tulajdonában álló bekötési vízmérő rendkívüli vizsgálatát  és ezt követően az Országos Mérésügyi Hivatal által végzett rendkívüli hitelesítést kérheti.
Bár a lakók levele nem tartalmazott kifejezett kérését arra vonatkozóan, hogy a vízművek a bekötési vízmérőt vizsgálja meg, vagy hitelesíttesse, ennek ellenére a levél tartalmából egyértelműen megállapítható az, hogy a panaszos a jogszabály által biztosított jogát gyakorolta akkor, amikor nem utalt kifejezetten a bekötési vízmérő rendkívüli vizsgálatára, avagy hitelesítésére, de az ügy megoldása érdekében érdemi intézkedést kért.  A vízműhöz benyújtott beadványból kiderül, hogy a lakóknak évek óta problémát jelent a bekötési vízmérőn mért "túlzott" fogyasztás.
A vizsgálatban megállapítottam, hogy a vízművek  bekötési vízmérővel összefüggésben semmilyen vizsgálatot nem folytatott le.  Sőt azt sem vizsgálta, hogy milyen egyéb oka lehet annak, ami miatt a rendkívül magas vízfogyasztások mutatkoznak.  A vízmű tehát érdemben nem foglalkozott a  panaszosok beadványával, mert ha azt ténylegesen a tartalma szerint bírálta volna el, akkor intézkednie kellett volna az eltérés okának széleskörű, teljességre törekvő vizsgálatára.
A jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben az Alkotmánybíróság a 25/1992. számú határozatában a következőket fejtette ki: " A jogállamiság egyik fontos alkotóelem  jogbiztonság, amely egyebek között megköveteli, - hogy az állampolgárok jogait és kötelességeit törvényben megszabott módon kihirdetett bárki számára hozzáférhető jogszabályok szabályozzák, valamint
- meglegyen a tényleges lehetőség arra, hogy a jogalanyok a magatartásukat a jog előírásához tudják igazítani."
A 28/1992. ( V. 30.) AB. hat. pedig a következőket tartalmazza: "A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre.  A jogállam sem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes, mind a jogi személyektől megkövetelje a törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését és az azokkal összhangban álló magatartást."
A fent leírtakra tekintettel megállapítom, hogy a jogállamiságból fakadó jogbiztonsággal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelmet okozott Pécsi Vízmű Rt. azzal az eljárásával, hogy a hozzá benyújtott panaszt nem a tartalma szerint, érdemben bírálta el.
A vizsgálat a továbbiakban arra irányult, hogy ezzel a gyakorlatával okozott-e alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot a vízmű.
Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az országgyűlési biztos akkor állapít meg, ha az ügyben érintett  alkotmányos jog gyakorlása alkotmányt sértő korlátozást szenvedett vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn.  Alkotmányos visszásságot okoz a korlátozás akkor is, ha nem az Alkotmány által megengedett célra irányul, illetve ha aránytalan, vagyis túllépi az alkotmányos cél által megkívánt mértéket.
Tekintettel arra, hogy hivatalomban rendkívül magas számban fordulnak elő vízdíjszámlázással kapcsolatos panaszok, ezért egy korábbi vizsgálatomban egy vízmű üzemvezetőjétől kapott információt használtam fel ( OBH 5875/1998.) a bekötési vízórán mért eltérésekkel kapcsolatos érvelésben.  Ebben azt a tájékoztatást kaptam, hogy többféle lehetőség van arra, hogy rendkívül nagy legyen az eltérés a bekötési órán mért vízfogyasztás és a mellékmérők összesített vízfogyasztása között.  Ilyen okok lehetnek többek között csőtörés, kerekítési differencia, illegális vízelvezetés, bekötési vízóra hibája.  Az Országos Mérésügyi Hivatal elnöke tájékoztatott korábbi vizsgálataimban  arról, hogy nagyobb a valószínűsége annak, hogy a mellékvízmérők között kell a meghibásodás okát keresni, mert a nem megfelelő szerelési irány megválasztása elvezethet oda, hogy a mellékmérők gyorsabban kopnak és ezen keresztül az amúgy is gyengébb indulási érzékenységük csökken.  Mindennek a következtében a mellékmérők nagyobb és negatív hibával mérik a  kis áramlási sebességű fogyasztásokat és nem mérik a folyamatosan csöpögő csapokat.
A Ptk-nak az együttműködési kötelezettségre vonatkozó rendelkezései, valamint a fogyasztóvédelmi törvény szabályai a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye által védettek, alkotmányjogi szempontból tehát a Ptk., illetve a fogyasztóvédelmi törvény valamelyik rendelkezésének megsértése szükségszerűen kimeríti a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményének megsértését.
Miután a kormányrendelet 19. §-a kifejezetten előírja, hogy a fogyasztó rendkívüli vizsgálatot vagy hitelesítést kérhet, ezért erre a lehetőségre írásban fel kellet volna a reklamációt benyújtó fogyasztó figyelmét hívni.  Erre azonban nem került sor.  Tehát a vízmű tevékenységét nem lehet célhoz kötöttnek minősíteni.  Célhoz kötöttség hiányában az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság minden további vizsgálat nélkül megállapítható.
Ezért megállapítom, hogy a jogállamiság szerves részének tekintendő jogbiztonság, valamint a jogbiztonság követelményéből fakadó tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot okozott a Pécsi Vízmű Rt azzal, hogy a hozzá beérkezett panasz beadványt nem a  tényleges tartalma szerint vizsgálta meg és írásban nem tájékoztatta a panaszost arról, hogy saját költségére a bekötési vízóra rendkívüli vizsgálatát kérheti.

II. A bérelt garázs megvásárlásával kapcsolatos panasz vizsgálata

Az elemzés először annak megállapítását célozta, hogy a panaszban foglaltakra van-e a hivatalnak vizsgálati hatásköre.  A hatáskör vizsgálatánál az országgyűlési biztosnak az 1993. évi LIX tv. 16.§-ból és 29. §-ból kell kiindulnia.  Az országgyűlési biztos és általános helyettese már több ügyben is megállapította ( OBH 2530/1995, 2858/1995, 1155/1996, 1746/1996,10274/1997, stb.), hogy  nincs hatásköre vizsgálni az önkormányzat tevékenységét akkor, amikor a gépkocsitárolókkal, mint tulajdonos gazdálkodik. Az önkormányzat a garázsok elidegenítése során nem hatóságként, hanem polgári jogi jogalanyként, mint tulajdonos jár el.
Tekintettel arra, hogy a lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVII. tv rendelkezései alapján az önkormányzatoknak gépkocsitároló tekintetében nincs elidegenítési kötelezettségük, ezért saját vagyonukkal saját belátásuk szerint rendelkezhetnek.
Az országgyűlési biztosnak nincs beavatkozási lehetősége olyan ügyekben, ahol a jogi személy, konkrét ügyben polgári jogi jogviszony alanya.
Ezért a beadványt hatáskör hiányában elutasítom.

Kezdeményezés

•	Élve az Obtv 21. §-ában biztosított jogkörömmel felkérem a Pécsi Vízmű Rt. vezérigazgatóját, hogy levélben tájékoztassa a panaszost arról, hogy a főmérő hitelesítése mikor aktuális, ezen kívül tájékoztassa a panaszosokat arról is, hogy a főmérő vizsgálatát és hitelesítését költségelőlegezés fejében kérhetik a vízműtől.  
Amennyiben a főmérő hibáját a vizsgálat kimutatja, úgy kérem a panaszos által befizetett vízdíj méltányos részét 1999. április 7-ig visszamenőleg térítse meg.
•	Kérem továbbá a Pécsi Vízmű Rt. vezérigazgatóját arra, hogy hívja fel a fogyasztóvédelmi panaszokat intéző munkatársai figyelmét arra, hogy a panaszbeadványokat a tartalmuk szerint bírálják el.

Budapest, 2001. május 18.

Gönczöl Katalin