OBH 2167/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző:dr.Ágoston  Zsuzsa

A vizsgálat megindítása

	A  "Napló" c. napilap 1999. május 8-diki számában megjelent cikk beszámolt arról, hogy Devecseren egy 4 éves kisgyermeket olyan súlyosan bántalmaztak, hogy az okozott sérülések következtében  1999. április 22 - én meghalt. Az újság cikkből kiderült az is, hogy a gyermekvédelemmel foglalkozó intézmények már korábban ismerték a gyermek körülményeit. Az, hogy egy gyermek súlyosan veszélyeztető körülmények között élt,  melyek miatt bekerült a gyermekvédelem rendszerébe és mégis életét vesztette az ellátórendszer hiányosságait, esetleges mulasztásait is valószínűsítette. Ezért az alapvető emberi jogokkal összefüggő alkotmányos visszásságra utaló körülmények miatt hivatalból vizsgálatot indítottam.

A vizsgált alkotmányos jogok:

 - legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelme [Alkotmány 70/D.§ (1) ]
 - gyermekek joga a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való jog sérelme [Alkotmány 67.§ (1)]
-  ifjúság létbiztonsághoz, oktatáshoz, neveléshez való joga [Alkotmány 16.§]
- emberi méltósághoz való jog  sérelme [Alkotmány 54.§ (1)]
   - panaszhoz való jog  sérelme [Alkotmány 64.§ ]
   - jogbiztonság sérelme [ Alkotmány 2.§ (1)]

A megállapított tényállás

	Az elhunyt gyermek lakhelyén működő gyermekjóléti szolgálattól és gyámhatóságtól bekért iratokból az alábbiak állapíthatók meg:
	1997 szeptember 16-án, az akkor két éves gyermeket gondozó védőnő a gyámhatósághoz fordult. Leírta, hogy amikor a családot meglátogatta a lakás rendkívül elhanyagolt, piszkos volt, "az anya gyermekével nem sokat törődik...szórakozni jár, ilyenkor késő éjszaka vagy másnap megy haza. Szomszédok szerint nappal is előfordul, hogy a gyermeket otthon hagyja... a gyermek elkóborolhat, a közelben levő bányató fokozott veszélyt jelent." A védőnő levele végén kérte a gyámhatóság intézkedését. A két héttel később megtörtént "intézkedésről" készült feljegyzés szerint 1997 október 3-án a polgármesteri hivatal ügyintézője meglátogatta a családot, megállapította, hogy a lakás rendetlen és piszkos, de meleg és a gyermekkel otthon volt az anya. Az ügyintéző tájékoztatta a szülőt látogatása okáról, figyelmeztette, hogy ellenőrizni fogják, gyermekét intézetbe utalják ha nem látja el megfelelően.
	A gyámhatóságon a gyermek ügyében egyéb  irat nem volt fellelhető. 
	A gyermekjóléti szolgálat irataiból az alábbiakat tudhattuk meg: 1998 -ban a gyermeket gondozó óvoda vezetője jelezte a gyermekjóléti szolgálatnak, hogy a kiskorút sérülésekkel vitték óvodába. A gyermek elmondta, hogy nevelőapja bántalmazta. A beadvány szerint az óvoda dolgozói  a kisfiú helyzetét veszélyeztetettnek ítélték meg. Kérték "az ügy hivatalos nyomon követését." Az óvónők kérésére megvizsgálta  a gyermeket a háziorvosa.
	1999. április 22-én 17 óra 40 perckor a gyermeket eszméletlen állapotban az ajkai Kórház Intenzív Osztályára szállították. A Kórházban másfél órán keresztül folytatták az újraélesztést, sikertelenül. A veszprémi Igazságügyi Szakértői Intézet által készített igazságügyi orvosi boncjegyzőkönyvben leírtak szerint a gyermek súlyos bántalmazás, sanyargatás következtében halt meg.

	A vizsgálat során alkalmazott jogszabályokat  a jelentés melléklete tartalmazza.

A vizsgálat megállapításai

	A gyámhatósági eljárás, mely  kiskorú Sz.R. ügyében 1997-ben indult, lezárult egy környezettanulmány készítésével és a szülő figyelmeztetésével. A védőnő  a jelzésére választ nem kapott, a lakókörnyezetet nem kérdezték meg, az eljárás teljesen formális volt. Az akkor két és fél éves  gyermek veszélyeztetettségéről tett bejelentés melyben a védőnő segítséget kért irattárba került.
	A gyermekjóléti szolgálat 1998 decemberében  az óvodavezetőtől értesült a gyermek veszélyeztetettségéről. Ekkor ismét  csak egy környezettanulmány készült.
	Az iratok között fellelhető egy feljegyzés, melyet a gyermekjóléti szolgálat vezetője készített. Eszerint a gyermeket megvizsgáló orvos és az óvoda dolgozói között a gyermek állapotáról készítendő dokumentummal kapcsolatban vita alakult ki és ezt a gyermekjóléti szolgálat vezetője igyekezett tisztázni. A  feljegyzésből lényegében nem derül ki, hogy a helyzet megoldása érdekében milyen döntés született. Ezért telefonon megkérdeztük a feljegyzést készítő családgondozót. Megtudtuk, hogy az orvos számára az okozott problémát, hogy a látlelet nem ingyenes ezért  azt nem állította azt ki.  Ezt követően  vizsgálatának  eredményét   a gyermek kartonján rögzítette, arról senkit nem tájékoztatott. A családsegítő szolgálat vezetőhelyettese -  aki egyben a gyermekjóléti szolgálat vezetője  és családgondozója is - meglátogatta a családot. A látogatásról feljegyzés, környezettanulmány készült, de ezek pontos dátuma a  javítások miatt nem állapítható meg. Vagy 1998 decemberben, vagy 1999 januárban készülhettek. A környezettanulmány készítésének idején csak az anya élettársának két családtagja volt a lakásban. A feljegyzés szerint nem érzékelhető, hogy  a gyermek helyzete a családban "kirívóan" veszélyeztetett lenne. A gyermeket bántalmazó férfi édesanyja szerint  ritkán fordul elő némi testi fenyítés a családban. A családgondozó a gyermekkel, az anyával, élettársával nem találkozott. A családgondozó megfogalmazta az általa szükségesnek vélt teendőket. Eszerint a családlátogatást és az óvodával a kapcsolat tartást rendszeressé kell tenni, a gyerek helyzetének súlyosbodása esetén pedig hatósági eljárást kell kezdeményezni. A feljegyzés rögzíti azt is, hogy a védőnő felveszi  a kapcsolatot az anyai nagyszülővel és a további feladatokról ezután döntenek. 
A gyermekjóléti szolgálat nem hallgatta meg a szülőket, nem találkozott a gyermekkel - aki egyébként az óvónőknek és az orvosnak maga mondta el, hogy bántalmazzák -, az anyai nagyszülővel való kapcsolat felvétel elmaradt és a saját maga által rögzített, tehát szükségesnek ítélt intézkedéseket sem tette meg.  
A személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről 15/1998. (IV. 30.) NM rendelet szerint: " A gyermekjóléti szolgálat kezdeményezi, szervezi és összehangolja a Gyvt. 17. §-ában meghatározott, valamint más érintett személyek és szervezetek részvételét az észlelő- és jelzőrendszerben, felhívja a Gyvt. 17. §-ában meghatározott személyeket és szerveket jelzési kötelezettségük teljesítésére.
A gyermekjóléti szolgálat az észlelő- és jelzőrendszer részét képező, a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot ellátó  ... meghatározott  személyek és intézmények bármely gyermek veszélyeztetettségével kapcsolatos jelzését fogadja, és a probléma jellegéhez, a veszélyeztetettség mértékéhez, a család szükségleteihez igazodó intézkedést tesz a veszélyeztetettség kialakulásának megelőzése, illetve a veszélyeztetettség megszüntetése érdekében."
A gyermekvédelmi törvény szerint : "A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében
a) a veszélyeztetettséget észlelő és jelző rendszer működtetése, a nem állami szervek, valamint magánszemélyek részvételének elősegítése a megelőző rendszerben,
b) a veszélyeztetettséget előidéző okok feltárása és ezek megoldására javaslat készítése,
c) az a) pontban, valamint a 17. § (1) bekezdésében meghatározott személyekkel és intézményekkel való együttműködés megszervezése, tevékenységük összehangolása.
(3) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a kialakult veszélyeztetettség megszüntetése érdekében
a) családgondozás a családban jelentkező működési zavarok ellensúlyozására,
b) a családi konfliktusok megoldásának elősegítése, különösen a válás, a gyermekelhelyezés és a kapcsolattartás esetében,
c) az egészségügyi és a szociális ellátás, valamint a hatósági beavatkozás kezdeményezése,
d) javaslat készítése a gyermek családjából történő kiemelésére, a leendő gondozási helyére vagy annak megváltoztatására. (39.§ )
A gyermekjóléti szolgálat mindezen kötelezettségének nem tett eleget.
	Telefonon kértünk tájékoztatást gyermek kezelőorvosától is, aki elmondta, hogy azért nem állított ki szakvéleményt a vizsgálatról mert nem kérték tőle, és  úgy tudta, hogy az óvoda vezetője a gyermekjóléti szolgálatot tájékoztatja a gyermek bántalmazásáról. Arról nem volt tudomása, hogy milyen intézkedést kell kezdeményeznie, ha észleli egy gyermek veszélyeztetettségét. A kezelőorvos azzal, hogy az által tapasztaltakat nem jelezte a gyermekjóléti szolgálatnak sem hatósági eljárást nem kezdeményezett, de nem tett eleget a Gyvt. 17.§ (2) bekezdésében foglaltaknak, sem amely szerint "köteles jelzéssel élni a gyermek veszélyeztetettsége esetén ...gyermekjóléti szolgálatnál, illetve indokolt esetben köteles hatósági eljárást kezdeményezni."
	1999 márciusában az anya veszélyeztetett terhessége miatt kórházba került. Ezt követően a családtól mindenki úgy tudta, hogy a gyermek Somlóvásárhelyen van anyai nagynénjénél. Mint utóbb kiderült március elejétől - közel két hónapig - egészen haláláig a kisgyermek be volt zárva.
	A gyermekjóléti szolgálat környezettanulmánya szerint a   családban még hat kiskorú él,  ezért a gyámhatósági feladatokat ellátó ügyintézőt is megkerestük és tájékozódtunk  az életkörülményeikről. A kapott tájékoztatás szerint a családban nevelkedő gyermekek részére folyósítanak rendszeres gyermekvédelmi támogatást, de náluk környezettanulmány nem készült, a családot soha nem látogatták meg.
	A gyermekjóléti szolgálat a gyermek védelme, veszélyeztetettségének megszüntetése érdekében semmi érdemi intézkedést nem tett, a védelembe vétel szükségességét nem vizsgálták, a gyámhatóságot nem értesítették. A gyermekvédelmi törvény hatálybalépését követően az alapellátás működésének részletesen kidolgozott szabályai kötelezővé teszik több intézmény, hatóság számára azt a munkát, melynek megfelelő ellátása mellett a családban nevelkedő gyermekek veszélyeztetettsége megszüntethető. A gyermekvédelmi törvény szerint: " Ha a szülő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi... a gyermek részére a gyermekjóléti szolgálat családgondozóját rendeli ki.... a családgondozást tervezett módon, határidő megállapításával kell teljesíteni " Ezeknek az előírásoknak a betartása érdekében a gyermekjóléti szolgálatnak, a települési önkormányzat jegyzőjének, mint gyámhatóságnak szoros együttműködésben kell lennie, amelynek eredményeként a hatóság minden veszélyeztetett gyermekről tudomást szerezne, hogy sorsát kedvező módon befolyásolja.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy a gyermekvédelmi alapellátás Devecseren formálisan működik.  A gyermek ügyében többen is tettek  "valamit" de  a kooperáció teljes mértékben hiányzott. A vizsgálat  tapasztalatai szerint kötelezettségeiket még most  sem   ismerik. A gyermekvédelmi törvény és a végrehajtására kiadott rendeletek részletesen megfogalmazzák a gyermekvédelmi alapellátásban résztvevők feladatait, kötelességeit. "A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik." (Gyvt.11. § (1)
 Azok az intézmények, melyeknek a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódóan kötelezettségeik vannak:
"a) az egészségügyi szolgáltatást nyújtók, így különösen a védőnői szolgálat, a háziorvos, a házi gyermekorvos,
b) a személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatók, így különösen a családsegítő szolgálat, a családsegítő központ,
c) a közoktatási intézmények, így különösen a nevelési-oktatási intézmény...." 17. § (1)
"... kötelesek jelzéssel élni a gyermek veszélyeztetettsége esetén a 40. §-ban meghatározott gyermekjóléti szolgálatnál, illetve indokolt esetben kötelesek hatósági eljárást kezdeményezni. Ilyen jelzéssel és kezdeményezéssel bármely állampolgár és a gyermekek érdekeit képviselő társadalmi szervezet is élhet."
Ebben az ügyben ezeket a jogszabályi előírásokat minden intézmény teljesen figyelmen kívül hagyta.
	A személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről 15/1998. (IV. 30.) NM rendelet, előírja, a gyermekjóléti szolgálatnak hogy  össze kell hangolnia a gyermekvédelemben dolgozók munkáját. Legalább havonta egyszer esetmegbeszéléseket kell tartani.
"A gyermekjóléti szolgálat az észlelő- és jelzőrendszer részét képező, a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot ellátó - így különösen a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott - személyek és intézmények bármely gyermek veszélyeztetettségével kapcsolatos jelzését fogadja, és a probléma jellegéhez, a veszélyeztetettség mértékéhez, a család szükségleteihez igazodó intézkedést tesz a veszélyeztetettség kialakulásának megelőzése, illetve a veszélyeztetettség megszüntetése érdekében. [14. § (4)]
"a meghatározott személyekkel és intézményekkel való együttműködés, valamint tevékenységük összehangolása érdekében, a gyermekjóléti szolgálat szükség szerint, de legalább havi rendszerességgel esetmegbeszélést tart. Az esetmegbeszélés célja a szolgáltatásra rászoruló gyermeket és családot érintő információk cseréje, azok rögzítése, a feladatok meghatározása, illetve elosztása a részt vevő szakemberek és egyéb meghívottak között.
Az esetmegbeszélés állandó meghívottja az illetékes védőnő, bölcsőde, óvoda munkatársa, iskolai gyermek- és ifjúságvédelmi felelős, a családsegítő szolgálat, illetve a nevelési tanácsadó munkatársa. ( 15. § )
 A hivatkozott rendeletben előírt megbeszéléseket Devecseren nem tartanak. 
	 A gyermekvédelmi törvény szerint az önkormányzatnak a gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatai ellátásáról évente átfogó értékelést kell készíteni, amelyet a képviselő-testület megtárgyal. Devecser képviselő-testülete  - kiskorú Sz.R. halála előtt egy héttel - az  1999 április 15 -én tartott ülésén tárgyalta az  előterjesztett értékelést
	 A gyermekjóléti szolgálat 3 főállású munkatársa - egy szociál-pedagógus, egy igazgatásszervező és egy középiskolát végzett egészségügyi képesítéssel rendelkező dolgozó -  28 településen látja el a  feladatokat. Területi megosztás szerint végzik munkájukat. A Devecsert   és a társközségeket ellátó családgondozó által gondozott gyermekek száma 135 fő, az összes gondozott gyermek 266 fő. A jelentés - melyet Devecser Önkormányzatának jegyzője, aljegyzője és a Családsegítő Szolgálat vezetőjének helyettese terjesztette elő - megemlített néhány hiányosságot (például azt, hogy  adminisztrátorra nagy szükség lenne), de összességében pozitívan értékelte a gyermekjóléti és gyermekvédelmi tevékenységet.
	A települési önkormányzat képviselőtestülete által elfogadott jelentés a gyermekvédelem jogi szabályozásáról részletes ismertetést adott, de arról nem tett említést,  hogy az önkormányzatnak legkésőbb 1999 december 1- jéig meg kell szerveznie  a személyes gondoskodás körébe tartozó  ellátásokat: gyermekek napközbeni ellátását, gyermekek átmeneti gondozását, gyermekek és családok átmeneti otthonát. Az 1999 április 15 -én elfogadott anyag a kötelező alapfeladatok megoldására vonatkozóan semmiféle elképzelést nem tartalmazott.
	A gyermek halálát követően a Veszprém Városi Rendőrfőkapitányság büntetőeljárást indított. Érdeklődésünkre megtudtuk, hogy a gyermek édesapja szerette volna gyermekével felvenni a kapcsolatot, de az anya élettársának  családja ezt megakadályozta. A gyermekvédelmi szervek iratai erre a tényre nem utalnak. A gyermeket anyai nagyszülője többször meglátogatta  az óvodában. Elmondta, hogy egy alkalommal otthon is meglátogatta a kisfiút, de a körülmények láttán sírva távozott. Ezzel a nagyszülővel - az iratokból megállapíthatóan - egyik gyermekvédelmi szerv sem találkozott.
	A gyermek halálát követően a lakókörnyezetéből többen állították, hogy gyakran hallották a gyermek sírását. A gyermekjóléti szolgálat családgondozója kísérletet sem tett a környezettanulmány készítésekor a szomszédok meghallgatására.
	A fentiek alapján a vizsgálat megállapította, hogy kiskorú Sz. R. súlyosan veszélyeztetettként élt. Ennek  az állapotnak a megszüntetése és  a gyermek  védelme érdekében eljárni köteles hatóságok a legminimálisabb  intézkedéseket is elmulasztották. Az ügyben érintett szervek eljárásai, illetve a szükséges intézkedések elmulasztása, a felsorolt jogszabálysértések sorozata súlyos alkotmányos visszásságokat okozott az Alkotmányban rögzített emberi jogok vonatkozásában.
	Megállapítottam, hogy alkotmányos visszásságot okozott valamennyi gyermekvédelmi szolgáltató: a gyermekjóléti szolgálat, az  óvoda,  a védőnő, a családorvos azzal, hogy nem teljesítették a jogszabályban előírt kötelezettségeiket.
 A gyermekvédelmi törvény 11.§ -ban és a 17.§ -ban foglalt jogszabályi előírások - ("A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik.... kötelesek jelzéssel élni a gyermek veszélyeztetettsége esetén a 40. §-ban meghatározott gyermekjóléti szolgálatnál, illetve indokolt esetben kötelesek hatósági eljárást kezdeményezni. Ilyen jelzéssel és kezdeményezéssel bármely állampolgár és a gyermekek érdekeit képviselő társadalmi szervezet is élhet.") - megszegésével a gyermek legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való joga  [Alkotmány 70/D.§ (1) ], a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéshez szükséges védelemhez és gondoskodáshoz való joga  [Alkotmány 67.§ (1)], az  ifjúság létbiztonsághoz, oktatáshoz, neveléshez való joga  [Alkotmány 16.§] valamint az emberi méltósághoz való alkotmányos emberi jog vonatkozásában súlyos visszásságokat okoztak.
	A 15/ 1998 ( IV. 30.) rendeletben foglaltak szerint "A gyermekjóléti szolgálat fogadja a panaszával hozzá forduló gyermeket, és segíti őt problémája megoldásában." Ebben az esetben azonban fel sem merült a gyermek meghallgatásának lehetősége, ami a panaszhoz  való alkotmányos emberi jog tekintetében okozott visszásságot [Alkotmány 64.§ ].
	 A jogbiztonsághoz való alkotmányos emberi jogok sérelmét idézte elő [ Alkotmány 2.§ (1)]. a gyermekjóléti szolgálat azzal, hogy a feladataira vonatkozó jogszabályi előírásokat teljesen figyelmen kívül hagyta. Az abban foglaltak ugyanis a következőket tartalmazzák: "A gyermekjóléti szolgálat az eset összes körülményeinek feltárása után mérlegeli, hogy a kialakult veszélyeztetettség megszüntethető-e az önként igénybe vehető alapellátásokkal, vagy a gyermekvédelmi gondoskodás körébe tartozó, illetve egyéb hatósági intézkedés kezdeményezésére van-e szükség..."[ 15/1998. (IV. 30.) NM  rendelet 17.§ ]
	A jogbiztonság sérelmét okozta Devecser Város Önkormányzata és jegyzője azzal, hogy a gyermekjóléti szolgálatot nem ellenőrizte megfelelően, a testület elé terjesztett jelentésben  foglaltakat, magát a gyermekvédelmi ellátást csak formálisan vizsgálta.
	A vizsgálat eredményeként megállapított alkotmányos visszásságok orvoslásának érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  20.-21. § - aiban foglalt felhatalmazás alapján alábbi  ajánlásokat és kezdeményezéseket teszem:

	1. Felkérem  a Miniszterelnöki Hivatalt, hogy a Belügyminisztérium valamint  a Szociális és Családügyi Minisztérium együttműködésével, az önkormányzatok által a gyermekvédelmi alapellátásban kötelezően ellátandó feladatokra vonatkozó jogszabályi előírásoknak szerezzen érvényt.
	2. Kezdeményezem, hogy a Szociális és Családügyi Miniszter, a gyermekvédelmi alapellátásról készült értékelések alapján, az Országos Család és Gyermekvédelmi Intézet közremüködésével, dolgozzon ki módszertani útmutatót az  alapellátások működésének segítésére.
	3. Megkeresem a Veszprém Megyei Orvosi Kamara Elnökét  kezdeményezzen etikai vizsgálatot annak felderítése érdekében, hogy a gyermeket ellátó orvost terheli -e mulasztás a gyermek egészségügyi ellátásában, valamint a szignalizáció elmulasztásában.
	4. Felkérem  Devecser Város Önkormányzatát, mint a gyermekjóléti szolgálat fenntartóját, hogy a szolgálat  szakmai tevékenységét a jogszabályban foglaltak szerint ellenőrizze és a szükséges intézkedéseket tegye meg, indokolt esetben  intézkedjen, hogy a családgondozók létszámát az ellátandó feladatok mértékéhez igazítsák, valamint a működéshez szükséges megfelelő szakmai munkáról folyamatosan gondoskodjanak.
	5. Felkérem a  Veszprém Megyei Gyámhivatalt arra, hogy a devecseri gyermekjóléti szolgálat tevékenységét  átfogóan vizsgálja meg, esetleges észrevételeit, javaslatait a fenntartó számára küldje meg. 
	6. Felkérem  - a polgármester útján - Devecser Város Önkormányzatát mint a  jegyző és a védőnő munkáltatóját, valamint Devecser Város Családsegítő Szolgálatának Vezetőjét mint  a gyermekjóléti szolgálat vezetőjének munkáltatóját, hogy az érintettek vonatkozásában vizsgálják  meg a fegyelmi eljárás lefolytatásának indokoltságát.

Budapest, 1999. július 27.

Gönczöl Katalin

Melléklet    

Alkalmazott jogszabályok
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
6. § (1) A gyermeknek joga van a testi, értelmi, érzelmi és erkölcsi fejlődését, jólétét biztosító saját családi környezetében történő nevelkedéshez.
 (5) A gyermeknek joga van emberi méltósága tiszteletben tartásához, a bántalmazással - fizikai, szexuális vagy lelki erőszakkal -, az elhanyagolással és az információs ártalommal szembeni védelemhez.
11. § (1) A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik.
14. § (1) A gyermekek védelme a gyermek családban történő nevelkedésének elősegítésére, veszélyeztetettségének megelőzésére és megszüntetésére, valamint a szülői vagy más hozzátartozói gondoskodásból kikerülő gyermek helyettesítő védelmének biztosítására irányuló tevékenység.
(2) A gyermekek védelmét pénzbeli, természetbeni és személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti alapellátások, illetve gyermekvédelmi szakellátások, valamint e törvényben meghatározott hatósági intézkedések biztosítják.
(3) A gyermekvédelmi rendszer működtetése állami és önkormányzati feladat.
17. § (1) Az e törvényben szabályozott gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot látnak el - a gyermek családban történő nevelkedésének elősegítése, a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése és megszüntetése érdekében - a törvényben meghatározott alaptevékenység keretében
a) az egészségügyi szolgáltatást nyújtók, így különösen a védőnői szolgálat, a háziorvos, a házi gyermekorvos,
b) a személyes gondoskodást nyújtó szolgáltatók, így különösen a családsegítő szolgálat, a családsegítő központ,
c) a közoktatási intézmények, így különösen a nevelési-oktatási intézmény, a nevelési tanácsadó,
d) a rendőrség,
e) az ügyészség,
f) a bíróság,
g) a menekülteket befogadó állomás, a menekültek átmeneti szállása,
h) a társadalmi szervezetek, egyházak, alapítványok.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézmények és személyek kötelesek jelzéssel élni a gyermek veszélyeztetettsége esetén a 40. §-ban meghatározott gyermekjóléti szolgálatnál, illetve indokolt esetben kötelesek hatósági eljárást kezdeményezni. Ilyen jelzéssel és kezdeményezéssel bármely állampolgár és a gyermekek érdekeit képviselő társadalmi szervezet is élhet.
 (3) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott személyek, szolgáltatók, intézmények és hatóságok a gyermek családban történő nevelkedésének elősegítése, a veszélyeztetettség megelőzése és megszüntetése érdekében kötelesek egymással együttműködni.
39. § (2) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a gyermek veszélyeztetettségének megelőzése érdekében
a) a veszélyeztetettséget észlelő és jelző rendszer működtetése, a nem állami szervek, valamint magánszemélyek részvételének elősegítése a megelőző rendszerben,
b) a veszélyeztetettséget előidéző okok feltárása és ezek megoldására javaslat készítése,
c) az a) pontban, valamint a 17. § (1) bekezdésében meghatározott személyekkel és intézményekkel való együttműködés megszervezése, tevékenységük összehangolása.
(3) A gyermekjóléti szolgáltatás feladata a kialakult veszélyeztetettség megszüntetése érdekében
a) családgondozás a családban jelentkező működési zavarok ellensúlyozására,
b) a családi konfliktusok megoldásának elősegítése, különösen a válás, a gyermekelhelyezés és a kapcsolattartás esetében,
c) az egészségügyi és a szociális ellátás, valamint a hatósági beavatkozás kezdeményezése,
d) javaslat készítése a gyermek családjából történő kiemelésére, a leendő gondozási helyére vagy annak megváltoztatására.
40. § (1) A települési önkormányzat a 39. §-ban meghatározott gyermekjóléti szolgáltatás szervezését, irányítását és összehangolását gyermekjóléti szolgálat működtetésével vagy családsegítő szolgálat keretében, illetve a külön jogszabályban meghatározott képesítési előírásoknak megfelelő személy foglalkoztatásával biztosítja (a továbbiakban együtt: gyermekjóléti szolgálat).
(2) A gyermekjóléti szolgálat - összehangolva a védőnői szolgálattal - szervezési, szolgáltatási és gondozási feladatokat végez. Tevékenysége körében a 39. § -ban foglaltakon túl
a) folyamatosan figyelemmel kíséri a településen élő gyermekek szociális helyzetét, veszélyeztetettségét,
b) meghallgatja a gyermek panaszát, és annak orvoslása érdekében megteszi a szükséges intézkedést,
c) elkészíti a védelembe vett gyermek gondozási-nevelési tervét,
d) szervezi a helyettes szülői hálózatot,
e) segíti a nevelési-oktatási intézmény gyermekvédelmi feladatának ellátását,
f) felkérésre környezettanulmányt készít,
g) kezdeményezi a települési önkormányzatnál új ellátások bevezetését,
 (3) Az (1) és (2) bekezdés szerinti gyermekjóléti szolgáltatás térítésmentes.
68. § (1) Ha a szülő a gyermek veszélyeztetettségét az alapellátások önkéntes igénybevételével megszüntetni nem tudja vagy nem akarja, de alaposan feltételezhető, hogy segítséggel a gyermek fejlődése a családi környezetben mégis biztosítható, a települési önkormányzat jegyzője a gyermeket védelembe veszi.
(2) A védelembe vétellel egyidejűleg a gyermek gondozásának folyamatos segítése és ellátásának megszervezése, a szülői nevelés támogatása érdekében a települési önkormányzat jegyzője a gyermek részére a gyermekjóléti szolgálat családgondozóját rendeli ki, és szükség esetén
a) kötelezi a szülőt, hogy folyamatosan vegye igénybe a gyermekek napközbeni ellátását,
b) kötelezi a szülőt, hogy gyermekével keressen fel valamely családvédelemmel foglalkozó személyt vagy szervezetet,
c) kezdeményezi az illetékes háziorvosnál - súlyos veszélyeztetettség esetén bármely orvosnál - a betegsége, illetve szenvedélybetegsége következtében állandóan vagy időszakosan kóros elmeállapotú szülő, a gyermekkel együttélő más hozzátartozó orvosi vizsgálatát,
d) intézkedik a gyermek egészségét veszélyeztető körülmények megszüntetéséről az illetékes szervek bevonásával,
e) magatartási szabályokat állapít meg a gyermek számára kifogásolt magatartásának megszüntetése érdekében,
f) figyelmezteti a szülőt helytelen életvezetésének, magatartásának következményeire, és felszólítja annak megváltoztatására.
(3) A családgondozó a védelembe vételkor a gyermekre vonatkozóan egyéni gondozási-nevelési tervet készít, melyhez a települési önkormányzat megkeresésére a területi gyermekvédelmi szakszolgálat segítséget ad.
94. § (1) A települési önkormányzat, fővárosban a fővárosi kerületi önkormányzat feladata a gyermekek védelme helyi ellátó rendszerének kiépítése és működtetése, a területén lakó gyermekek ellátásának megszervezése.
96. § (1) A személyes gondoskodás biztosítására kötelezettek feladatukat maguk vagy az e törvényben foglaltak szerint más szervekkel, személyekkel történő szerződéskötés útján, illetve társulásban látják el.
 (3) A helyi önkormányzat gyermekjóléti és gyermekvédelmi feladatai ellátásáról - külön jogszabályban meghatározottak szerint - évente átfogó értékelést készít, amelyet a képviselő-testület megtárgyal. Az értékelésről tájékoztatja a megyei gyámhivatalt és az Országos Család- és Gyermekvédelmi Intézetet.
(4) A helyi önkormányzat kezdeményezheti a megyei gyámhivatalnál - gyermekjóléti és gyermekvédelmi szakmai módszertani és továbbképzési feladatok ellátására - személyes gondoskodást nyújtó intézmény kijelölését.
100. § (1) A gyermekvédelmi ellátó rendszer része minden olyan gyermekvédelmi szolgáltató, amely a szakmai szabályok alapján meghatározott szolgáltatások nyújtására működési engedéllyel rendelkezik.
(2) A külön jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén szükséges működési engedélyt
a) gyermekjóléti szolgáltatás, gyermekek napközbeni ellátása esetén a gyermekvédelmi szolgáltatás székhelye, illetve telephelye szerint illetékes települési önkormányzat jegyzője,
(3) A működést engedélyező szerv a gyermekvédelmi szolgáltatás szakmai tevékenységét a külön jogszabályban foglaltak szerint ellenőrzi.
104. § (1) A gyermekek védelmét ellátó intézmény fenntartója
d) jóváhagyja az intézmény szervezeti és működési szabályzatát, szakmai programját,
e) értékeli a szakmai munka eredményességét,
f) gondoskodik a szakemberek továbbképzéséről.
108. § (1) A gyámhivatal az illetékességi területén az e törvényben, valamint külön jogszabályban meghatározott feladat- és hatásköröket gyakorolja.
(2) A gyámhivatal
a) ellenőrzi a személyes gondoskodást nyújtó ellátást,
118. § (2) A megyei gyámhivatal - a helyi önkormányzat kezdeményezésére - az Országos Család- és Gyermekvédelmi Intézet bevonásával kijelöli az alapellátást, illetve a szakellátást nyújtó gyermekintézmények közül a szakmai módszertani és továbbképzési feladatokat ellátó intézményeket.
(3) A megyei gyámhivatal - az egészségügyi szakfelügyelet kivételével - az Országos Család- és Gyermekvédelmi Intézet vagy az általa kijelölt területi szakmai módszertani feladatokat ellátó intézmény bevonásával - külön jogszabályban meghatározottak szerint - ellenőrzi az állami és nem állami gyermekjóléti és gyermekvédelmi intézmények működését.

A gyámhatóságokról, valamint  a  gyermekvédelmi  és  gyámügyi  eljárásról  szóló  149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet

84. § (1) A gyermekjóléti szolgálat a javaslatára indult védelembe vétel iránti eljárás során
a) nyilatkozik az alapellátás eredménytelenségének okáról,
b) nyilatkozik a gyermek és szülő együttműködési készségéről,
c) megküldi a gyermekjóléti alapellátás során felvett adatlapot, környezettanulmányt és gondozási tervet,
d) véleményt nyilvánít a gyermek veszélyeztetettségének okairól,
e) javaslatot tesz a kirendelhető családgondozó személyére,
f) javaslatot tesz a Gyvt. 68. §-a (2) bekezdésének a)-f) pontja alapján szükséges intézkedésekre.
(2) Ha a védelembe vétel iránti eljárás nem a gyermekjóléti szolgálat javaslatára indult, a jegyző megkeresi a gyermekjóléti szolgálatot az (1) bekezdés szerinti javaslat 15 napon belül történő megtételére.

15/1998. (IV. 30.) NM rendelet a személyes gondoskodást nyújtó gyermekjóléti, gyermekvédelmi intézmények, valamint személyek szakmai feladatairól és működésük feltételeiről
4. § (1) A megyei, fővárosi gyámhivatal (a továbbiakban: megyei gyámhivatal) által kijelölt módszertani és továbbképzési feladatokat ellátó intézmény
b) szervezi a gyermekjóléti, gyermekvédelmi területen dolgozók tapasztalatcseréjét és továbbképzését,
c) elemzi és értékeli a személyes gondoskodást nyújtó személyek, illetve intézmények működését, és javaslatot tesz a működés lehetőség szerinti javítására.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézmény a megyei gyámhivatal felkérésére részt vesz az ellátást nyújtó személy és intézmény ellenőrzésében.
6. § (1) A Gyvt. 39. §-a szerinti gyermekjóléti szolgáltatást úgy kell szervezni, hogy az - szükség esetén - kiterjedjen a településen vagy településrészen élő valamennyi gyermekre.
(2) A gyermekjóléti szolgáltatást ellátások teljesítésével (gondozással), ellátások közvetítésével (szolgáltatás) vagy szervező tevékenységgel (szervezés) kell biztosítani.
14. § (3) A gyermekjóléti szolgálat
a) kezdeményezi, szervezi és összehangolja a Gyvt. 17. §-ában meghatározott, valamint más érintett személyek és szervezetek részvételét az észlelő- és jelzőrendszerben,
b) felhívja a Gyvt. 17. §-ában meghatározott személyeket és szerveket jelzési kötelezettségük teljesítésére,
(4) A gyermekjóléti szolgálat az észlelő- és jelzőrendszer részét képező, a gyermekvédelmi rendszerhez kapcsolódó feladatot ellátó - így különösen a (3) bekezdés a) pontjában meghatározott - személyek és intézmények bármely gyermek veszélyeztetettségével kapcsolatos jelzését fogadja, és a probléma jellegéhez, a veszélyeztetettség mértékéhez, a család szükségleteihez igazodó intézkedést tesz a veszélyeztetettség kialakulásának megelőzése, illetve a veszélyeztetettség megszüntetése érdekében.
15. § (2) A 14. § (3) bekezdésének a) pontjában meghatározott személyekkel és intézményekkel való együttműködés, valamint tevékenységük összehangolása érdekében, a gyermekjóléti szolgálat szükség szerint, de legalább havi rendszerességgel esetmegbeszélést tart. Az esetmegbeszélés célja a szolgáltatásra rászoruló gyermeket és családot érintő információk cseréje, azok rögzítése, a feladatok meghatározása, illetve elosztása a részt vevő szakemberek és egyéb meghívottak között.
(3) Az esetmegbeszélés állandó meghívottja az illetékes védőnő, bölcsőde, óvoda munkatársa, iskolai gyermek- és ifjúságvédelmi felelős, a családsegítő szolgálat, illetve a nevelési tanácsadó munkatársa.
16. § (1) A kialakult veszélyeztetettség megszüntetésére irányuló családgondozás körében a gyermekjóléti szolgálat családgondozója személyes segítő kapcsolat keretében
a) támogatja a gyermeket az őt veszélyeztető körülmények elhárításában, személyisége helyes irányú fejlődésében,
b) segíti a szülőket a gyermek gondozásában, ellátásának megszervezésében, a családban jelentkező működési zavarok megszüntetésében, illetve
c) kezdeményezi és a gyermeknek nyújtott gyermekjóléti ellátásokkal összehangolja a szülők és más hozzátartozók részére a szociális alapellátás keretében nyújtott személyes gondoskodást.
(2) Az (1) bekezdés szerinti családgondozást tervezett módon, határidő megállapításával kell teljesíteni.
(3) A családgondozó a gondozás megkezdésekor rögzíti a gyermek és szülője (törvényes képviselője) személyi adatait, továbbá helyzetértékelést készít.
(4) Az (1) bekezdésben foglaltak biztosítására a családgondozó - a gyermek és a szülő (törvényes képviselő) közreműködésével - gondozási tervet készít. A gondozási tervet ismertetni kell a gyermekkel és a szülővel (törvényes képviselővel).
(5) A családgondozó - a gyermek és a szülő (törvényes képviselő) közreműködésével - szükség szerint, de legalább hat hónaponként értékeli a gondozás eredményességét, és a megállapításokat a helyzetértékelésben rögzíti.

1. számú melléklet a 15/1998. (IV. 30.) NM rendelethez
A gyermekjóléti és gyermekvédelmi személyes gondoskodás formáinak szakmai létszám irányszámai és létszámminimum normái
I. Alapellátások
 	 Ellátás	 Munkakör/fő	
 	 	 	
 1. 	 Gyermekjóléti szolgáltatás	 	
 	 - 	 gyermekjóléti szolgáltatási körzet 	 	 családgondozó .............................................. 1 fő	
 	 	 (700 fő gyermek)	 	 	 - 	 gondozotti létszám: a gondozási-nevelési terv szerint családgondozásban részesülő 45 gyermek vagy 25 család	
 	 - 	 önálló gyermekjóléti szolgálat 	 	 családgondozó .............................................. 5 fő	
 	 	 vagy a gyermekjóléti szolg. feladatait ellátó családsegítő 	 	 	 - 	 gondozotti létszám: 45 gyermek vagy 25 család	
 	 	 szolgálat/központ (7000 fő 	 	 gyógypedagógus vagy fejlesztő pedagógus .. 1 fő	
 	 	 gyermek)	 	 pszichológiai tanácsadó ...................... heti 15 óra	
 	 	 	 	 jogász ................................................... heti 5 óra	
 	 	 	 	 asszisztens .................................................... 2 fő