OBH 2125/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása:

A panaszos közel 38 évig dolgozott, ebből 24 évet a Művelt Nép Könyvkiadó- és Könyvterjesztő Vállalatnál, amely 1992-ben jogutód nélkül megszűnt, ezért 1991-ben vállalkozó lett. Főállású munkát azonban nem tudott szerezni, szellemi szabadfoglalkozásúként könyveket írt, különböző újságok közölték cikkeit. Az újságok és kiadók sorra megszűntek, így jövedelme megcsappant.

A panaszos 1998. január 1-jétől öregségi nyugdíjas. Nyugdíját 37 év 298 nap szolgálati idő alapján a Fővárosi Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság 10.776 forintban állapította meg. A panaszos véleménye szerint téves a megállapítás, mert nem volt az irányadó időszak fele részében keresete, mégsem vették figyelembe a jogszabályban előírtaknak megfelelően az 1988. előtti kereseteket. A Nyugdíjbiztosító a fentieket azzal indokolja, hogy nem rendelkezik ezen időszak béradataival, mert a munkáltató megszűnt és az iratanyagok megsemmisültek. Ezért a panaszosnak kell rendelkezésre bocsátani a dokumentumokat, de csak az 1988. évi kereseti adtait tudja igazolni. Kérte, hogy ezen év átlagkeresetét vegyék figyelembe. Korábban az Alkotmánybíróságtól és az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóságtól is kérte panasza orvoslását.

Érintett alkotmányos jogok:

Szociális biztonsághoz való jog[Alkotmány 70/E. § (1)-(2) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok:

A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. tv. (Tny.)

Megállapított tényállás:

A panaszos 1998. május 4-én benyújtott nyugdíj igényét a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság 1998. november 12-én kelt 11-07914/9823. határozatával elbírálta. A nyugdíj folyósítás kezdete 1998. január 1., 37 év 298 nap szolgálati idő alapján, az 1988-93 évek átlagkeresetét figyelembe véve a nyugdíj havi összege 10.776 forint volt. 
A társadalombiztosításról szóló 1997. évi LXXXI. évi tv. (Tny.) 22. § (5) előírásának megfelelően, ha az igénylő az 1988. január 1-jével kezdődő átlagszámítás időszakának legalább a felében nem rendelkezik a nyugdíjszámítás alapjául szolgáló keresettel, jövedelemmel, a hiányzó időre eső napokra a keresetet, jövedelmet az 1988. január 1-je előtti legközelebbi időszak keresete, jövedelme alapján kell megállapítani. Ezeket a kereseteket a nyugdíjazást megelőző év kereseti szintjéhez igazított (valorizált) összegben kell figyelembe venni. Ha ez sem áll rendelkezésre, keresetként a nyugdíj megállapítását megelőző naptári hónapban érvényes minimálbér harmincad részét kell figyelembe venni a hiányzó naptári napokra.

A Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság az 1999. január 14-én kelt 11-07914/98/30. számú határozatával az utólag beérkezett adatok miatt a szolgálati időt 38 év 21 napra módosította, az ellátás összege azonban nem változott.

Az országgyűlési biztos felhívására a Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság a panaszos nyugdíj megállapítását újra felülvizsgálta, ennek során ismételten megkísérelte a leghosszabb munkaviszonya (Művelt Nép Kiadó) kereseti adatainak felkutatását. A felszámoló szerint azonban, a korábbi információknak megfelelően, 1987. december 31-ig az adatok megsemmisültek. Az 1988. január 1 - 1991. október 31-ig terjedő időre a felszámoló által közölt béradatok ellenőrzését az Igazgatóság elvégezte és megállapította, hogy a korábban 1991. évre közölt adatok nem helytállóak, 1991. március 1 - 1991. október 31-ig terjedő időben bérjellegű juttatásban a panaszos nem részesült, ezt az időt szolgálati időként nem lehet figyelembe venni. A béridőszakban 1988. január 1-től a nyugdíjazásig 1396 napra volt a tényleges keresete, illetve mint vállalkozónak ellátási alapja, azonban a nyugdíj kiszámításához 1827 bérezett nap szükséges. A hiányzó 431 nap pótlására az Igazgatóság megkereste a panaszos - 1954-1987. december 31-ig terjedő időre - összes munkáltatóját, azonban érdemi válasz, illetve újabb kereseti adat nem érkezett, különböző indokokra hivatkozással. Ezért a hiányzó 431 napra keresetként a nyugdíj megállapítását megelőző naptári hónapban érvényes minimálbér harmincad részét kellett figyelembe venni. A vizsgálat megállapította, hogy a panaszos fellelhető tényleges keresetei igen alacsonyak voltak. 1988-1993-ig terjedő időre pl. 1988-ban teljes évben 34.456 Ft, 1992-93 évekre a vállalkozói ellátási alapja havi 4800 Ft volt, így a minimálbér alkalmazása nem befolyásolta negatív irányban a kiszámított átlagkeresetét és a nyugellátását.

A vizsgálat eredményeként a Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság az 1999. augusztus 18-án kelt 11-07914/98/45. számú határozatával a szolgálati időt 37 év 150 napra és a nyugellátás összegét 1998. január 1-jére visszamenőleges hatállyal 12.857 forintra módosította az utolsó munkáltatónál lefolytatott ellenőrzés eredményeként.

Az országgyűlési biztos a vizsgálat eredményeként alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot nem állapított meg. A panaszos sérelme abból adódott, hogy az ismertetett körülmények miatt a Tny. 64. § (3) bekezdésében előírt kötelezettségének nevezetesen, hogy "az igény bejelentésével egyidejűleg az igénylőnek az elbíráláshoz szükséges adatokat és igazolásokat is elő kell terjeszteni", nem tudott eleget tenni, a szükséges béradatokat nem nyújtotta be, a szolgálati idő adatok is pontatlanok voltak. A Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságnak a hiányzó adatok pótlására tett első kísérletei is eredménytelenek voltak, jövedelmet nem tudtak növelni és a hatályos jogszabály a kereset vélelmezését nem teszi lehetővé.

A panaszos a határozat kézbesítését követő naptól számított 30 napon belül keresettel fordulhat a bírósághoz.

Az országgyűlési biztos a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1999. október 25.

Gönczöl Katalin