OBH 2084/1999., OBH 1689/2000.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Sátori János

Az eljárás megindítása
	Állampolgári panaszok alapján vizsgálatot indítottam Gárdony Város Önkormányzat Képviselő-testülete által a közterületek tisztántartásáról, a települési szilárd hulladék gyűjtéséről és elszállításáról alkotott, többször módosított 18/1995. (VII.1.) sz. rendelet (a továbbiakban: Ör.) alkalmazásával kapcsolatban.
	A panaszosok azt kifogásolják, hogy a települési szilárd hulladék szállítási díjának megállapítása során az önkormányzat hátrányos megkülönböztetést alkalmaz az üdülőtulajdonosok tekintetében. Álláspontjuk szerint a szolgáltatás értéke nem áll arányban az ellenszolgáltatással, a díjazás alapja nem az elszállított szemét mennyiségétől függ, olyan területeken és olyan időszakokban is a szolgáltatás igénybevételére és díjfizetésre kötelezik az üdülőtulajdonosokat, ahol és amikor erre nincs szükség.
	Külön kifogás tárgya, hogy a szolgáltatásért előre kell fizetni. A panaszosok álláspontja szerint a kialakult helyzet rendezésére az Országgyűlés intézkedésére lenne szükség. 
	Egy panaszban a panaszosok azt sérelmezik, hogy azonos helyrajzi szám alatt található ikernyaralójuk után dupla szemétszállítási díjat kell fizetniük. 

Megállapított tényállás
	Gárdony Város Önkormányzat Képviselő-testülete az egyes helyi közszolgáltatások igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény (a továbbiakban: Kötv.)  2. §-ában foglalt felhatalmazás alapján alkotta meg az Ör.-t. 
	Az Ör. eredeti 12. § (1) és (2) bekezdéseit az Alkotmánybíróság 26/1997. (IV.25.) AB határozatában alkotmányellenesnek nyilvánította és megsemmisítette. Az Alkotmánybíróság megállapította, hogy a megsemmisített rendelkezések a lakóhelyük szerint eltérő körbe tartozó személyekre vonatkozóan csupán csekély eltérést tartalmazó rendelkezést állapított meg, s nem alkotott az eltérő jellegű és rendeltetésű ingatlanok tulajdonosi csoportjait érintő kellően differenciált szabályozást. 
	A panaszok vizsgálata során beszereztem Gárdony Város jegyzőjének nyilatkozatát, valamint az Ör. szövegét. 
	A jegyző 2000. május 16-án kelt levelében arról adott tájékoztatást, hogy a panaszosok tulajdonában álló ikernyaralót illetően azért állapítottak meg mindkét tulajdonos terhére külön-külön szemétszállítási díjat, mert az ikerépület két különálló és külön használható nyaralót tartalmaz.
	A város jegyzője megküldte az Ör. eredeti szövegét, valamint az Ör.-t módosító, összesen 9 önkormányzati rendelet szövegét is, a vizsgálat során történő tanulmányozás céljából. 

Az ügy jogszabályi háttere
	Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése szerint a helyi képviselő-testület a feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal.
	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény (a továbbiakban: Ötv.) 16. § (1) bekezdése előírja, hogy a képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.

Az Ötv. 8. § (1) bekezdése szerint a helyi önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében a településtisztaság biztosítása. 
Az Ötv. 95. § (1) bekezdése szerint a Kormány a belügyminiszter közreműködésével a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetője útján biztosítja az önkormányzatok törvényességi ellenőrzését.
Az Ötv. 98. § (2) és (3) bekezdései értelmében a közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban és a megyében ellátja a helyi önkormányzatok törvényességi ellenőrzését. E jogkörében vizsgálja, hogy a helyi önkormányzat döntései (rendelete, határozata) megfelelnek-e a jogszabályoknak.
Az Ötv. 99. § (1) bekezdése alapján a közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. 
	A Kötv. 1. § (1) bekezdése a települési szilárd hulladék elszállítását közszolgáltatási szerződés keretében megvalósuló közszolgáltatássá minősíti, és e szolgáltatás igénybevételét az ellátott területen lévő ingatlan tulajdonosa, használója számára kötelezővé teszi.
A Kötv. 2. §-a szerint a helyi önkormányzat rendeletben állapítja meg többek között:
•	a közszolgáltatás ellátásának rendjét és módját, a szolgáltató és a tulajdonos ezzel összefüggő jogait és kötelezettségeit, a szolgáltatásra vonatkozó szerződés egyes tartalmi elemeit  (Ptk. 226. § (1) bek.);
•	az érintett közfeladattal összefüggő  - jogszabályban nem rendezett -  helyi önkormányzati hatósági feladatot, hatáskört és szabálysértést;
•	az elvégendő szolgáltatás alapján a tulajdonost terhelő díjfizetési kötelezettséget, a díj mértékét, megfizetésének rendjét, az esetleges kedvezmények eseteit vagy a szolgáltatás ingyenességét. 
	A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 201. §-a  a következőket tartalmazza:
"(1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért - ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik - ellenszolgáltatás jár. 
(2) Ha a szolgáltatás és ellenszolgáltatás között anélkül, hogy az egyik felet az ajándékozás szándéka vezetné a szerződés megkötése időpontjában, feltűnően nagy az értékkülönbség, a sérelmet szenvedő fél a szerződést megtámadhatja."
A Ptk. 226. §-a szerint 
"(1) Jogszabály meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit és kimondhatja, hogy ezek a szerződésnek akkor is részei, ha a felek eltérően rendelkeznek.
(3) Hatósági ár megállapítására külön törvény szerint kerülhet sor."
A Ptk. 198. § (2) bekezdése szerint jogszabály szerződés kötését kötelezővé teheti.

Az Ör.-nek az ügy megítélése szempontjából lényeges előírásai a következőket tartalmazzák:
10. §
"(1) A települési szilárd hulladék gyűjtését és szállítását Gárdony Város területén - szemétszállítási díj ellenében - az Agárdi Városgazdálkodási Kft. - továbbiakban: szolgáltató - (2484. Agárd, Gárdonyi G. u. 34-38.) végzi. 
(3) A szemétszállítási díj megfizetése az ingatlan tulajdonosára akkor is kötelező, ha a szemétszállítást nem veszi igénybe. 
Tömbházban lévő lakások tulajdonosai az egységenként megállapított szemétszállítási díj 15 %-kal csökkentett összeget kötelesek fizetni. 
(4) Magánszemélyek díjfizetési kötelezettségét az önkormányzat részben vagy egészben átvállalhatja, ha a kérelmező jövedelmi, vagyoni helyzete miatt a szemétszállítási díjat megfizetni nem tudja ..."
11. §
"(1) A szemétszállítás az: 
•	"A"-díjtételbe sorolható ingatlanok esetében április 1-jétől szeptember 30-ig heti két alkalommal, október 1-jétől március 31-ig heti egy alkalommal, tömbházakban egész évben heti két alkalommal;
•	"B"-díjtételbe sorolható ingatlanok esetében április 1-jétől szeptember 30-ig heti két alkalommal, október és március hónapokban heti egy alkalommal, november, december, január, február hónapokban havi egy alkalommal;
•	"C"-díjtételbe sorolható ingatlanok esetében április 1-jétől szeptember 30-ig heti két alkalommal
történik.
12. §
"(1) A szemétszállítási díj egy egységnyi mértéke:
"A"-díjtétel esetében 5905.- Ft
"B"-díjtétel esetében 4375.- Ft
"C"-díjtétel esetében 2543.- Ft
Azokat az állandó lakos egyedülálló, önálló háztartásokban élő nyugdíjasokat, akiknek a havi jövedelme a 25000.- Ft-ot nem haladja meg, valamint azokat az állandó lakos, egymással közös háztartásban élő nyugdíjasokat, akiknek az egy főre jutó jövedelme a 20000.- Ft-ot nem haladja meg, az "A"-díjtételből 50 % kedvezmény illeti meg. 
(2) A szemétszállítási díjfizetési kötelezettség szempontjából egy egységnek minősül Gárdony Város belterületén önálló helyrajzi számmal rendelkező beépítetlen ingatlan, illetve beépített ingatlan, amely a használatbavételi engedély alapján állandó tartózkodásra alkalmas.

Használati módjuk függvényében az ingatlanok az alábbi díjtételekbe sorolhatók:
•	"A"-díjtételbe sorolható az állandó lakás céljára szolgáló vagy nem lakás céljára szolgáló, de egész évben lakás céljára használt épület egy egysége;
•	"B"-díjtételbe sorolható a nem lakás céljára szolgáló épület egy egysége, a folyamatos emberi tartózkodásra nem alkalmas épületek kivételével;
•	"C"-díjtételbe sorolható beépítetlen telek egy egységnyi része.
(3) A szemétszállítás tárgyévi díját 1995-ben július 15-ig, ezt követően a szállítást végző szervezet minden évben január 15-ig közli az ingatlan tulajdonosával. 
(4) A szemétszállítási díjat két részletben lehet befizetni, az első részlet február 28-ig, a második részlet augusztus 31-ig fizethető be kamatmentesen. 
(5) A határidőre be nem fizetett díjak esetében a szolgáltatást végző a mindenkori késedelmi kamat felszámítására jogosult."
16. §
"(1) 1. Háztartási hulladék szállítása állandó lakosoknál lakóterületen zárt, 110 literes szabvány kuka edényből, üdülőterületen zárt, 110 literes szabvány kuka edényből, vagy megfelelő teherbírású műanyag zsákban történik."

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bek.), illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte, vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetőleg jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
Az Obtv. 20. § (1) bekezdése szerint ha az országgyűlési biztos a lefolytatott vizsgálat alapján arra a megállapításra jut, hogy az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság fennáll, annak orvoslására - az érintett szerv egyidejű tájékoztatása mellett - ajánlást tehet a visszásságot előidéző szerv felügyeleti szervének.

Az ügyben érintett alkotmányos jogok
	A Magyar Köztársaság alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény (a továbbiakban: Alkotmány) 2. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam".
	Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése szerint "A Magyar Köztársaságban minden embernek vele született joga van az élethez, és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani". 
	Az Alkotmány 77. § (2) bekezdése szerint "Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek". 

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálat során elsőként azzal a kérdéssel foglalkoztam, kiterjed-e az ügyre és milyen terjedelemben az állampolgári jogok országgyűlési biztosának hatásköre? 
A települési szilárd hulladék összegyűjtése a Kötv. 1. § (1) értelmében közszolgáltatásnak, az e tevékenységet az önkormányzat megbízásából végző szervezet pedig értelemszerűen közszolgáltatást végző szervezetnek minősül, így tevékenységének vizsgálatára az Obtv. 16. § (1) bekezdése alapján az országgyűlési biztos hatásköre kiterjed.
	A Kötv.-ben foglalt felhatalmazás alapján kiadott Ör. tekintetében az állampolgári jogok országgyűlési biztosának közvetlen intézkedési jogosultsága nincs. 
	Az Obtv. 16. § (1) bekezdésében és 29. § (1) bekezdésében foglaltak egybevetéséből ugyanis az következik, hogy az országgyűlési biztos vizsgálati és intézkedési jogosultsága a helyi önkormányzat rendeletalkotó tevékenységére, azaz a rendelet előkészítésére és magára a rendeletre - miután ez nem hatósági tevékenység - nem terjed ki. 
	Az önkormányzatok törvényességi ellenőrzése az Ötv. 98. § (2) és (3) bekezdései értelmében az illetékes megyei közigazgatási hivatal vezetőjének hatáskörébe tartozik. Az önkormányzati rendelet mint jogszabály alkotmányosságának utólagos vizsgálatára pedig az Alkotmánybíróság jogosult.
	A vizsgálat további kérdése az volt, hogy az Ör. alkalmazása során keletkezhettek-e az említett alkotmányos előírásokkal kapcsolatos visszásságok?
	Az önkormányzatok a Kötv.-ben foglalt felhatalmazás alapján nagyfokú önállósággal rendelkeznek, a települési szilárd hulladék elszállítási díjának és a díjfizetés alapjának megállapítása során. Mivel törvényi felhatalmazás alapján szerződéses jogviszony elemeit szabályozzák, tiszteletben kell tartaniuk a Ptk. 1. § (1) bekezdésben foglaltakból eredő azt az alkotmányos követelményt, amely szerint az önkormányzatoknak a gazdasági szervezetek és az állampolgárok személyi viszonyait szabályozó jogszabályokat a Ptk.-val összhangban, arra figyelemmel kell értelmezni. (52/1998. (XI.27.) AB határozat)
	Az Alkotmánybíróság több határozatában is rámutatott arra, hogy a szolgáltatás-ellenszolgáltatás egyenértékűségének tiszteletben tartása az önkormányzatokkal szemben is olyan alapvető követelmény, amelyet a szemétszállítási díj meghatározására irányuló rendeletalkotásukkor nem hagyhatnak figyelmen kívül. (54/1998. (XI.27.) AB határozat, 52/1998. (XI.27.) AB határozat,  55/1998. (XI.27.) AB határozat stb.)
	Az Alkotmánybíróság álláspontja szerint az igazi arányosságot az olyan tartalmú rendelkezés valósítja meg, amely a díjtétel megállapítását az elszállított szemét mennyiségéhez igazítja. (52/1998. (XI.27.) AB határozat)
	Lényeges követelmény, hogy a közszolgáltatás díja az általány jellegtől a ténylegesen ellátott szolgáltatás ellenértékéhez közelítsen, a jogalkotó az érintett csoportokhoz tartozók körülményeit megfelelő figyelemmel, körültekintéssel és méltányossággal értékelje. (43/1997. (VII.1.) AB határozat)
	A jóhiszeműség és a tisztesség elvének való megfelelés Ptk.-beli szabálya erősíti az önkormányzatokkal szemben azt a követelményt, hogy amikor a szemétszállítási díj meghatározásakor a díj összegét nem a tényleges szemét kibocsátáshoz, és az elszállított szemét mennyiségéhez, hanem az azt tükröző más mutatóhoz (pl. a szobák és más helyiségek száma, nagysága, a lakásban élő személyek száma, a kiürített tartóedények száma, űrmérete stb.) kötik, fokozottan törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására.
	Az Alkotmánybíróságnak a témára vonatkozó döntéseiben megfogalmazott követelmények megvalósítása különböző módszerekkel is lehetséges. A gyakorlatban több önkormányzat is alkalmaz az alkotmányos követelményeknek megfelelő megoldást.
	Az önkormányzat az említett alkotmánybírósági határozat meghozatalát követően olyan díjazási rendszert vezetett be, amely a korábbinál fokozottabban figyelembe veszi a lakásként, illetve az üdülőként használt ingatlanok használati módjából származó különbségeket, és ezzel összefüggésben növelte a kevesebbet használt üdülők és az állandóan használt lakások díjtételeinek különbözetét. 
	Az Ör. értelmében az üdülőingatlanok a "B" díjtételbe sorolhatók, amelyben a szállítás gyakorisága is eltér az állandóan lakott ingatlanokétól, a díjazása pedig ezzel összefüggően kevesebb. Az "A" díjtételbe tartozó állandóan lakott ingatlanok esetén a 2000. évre megállapított szemétszállítási díj 5905.- Ft, a "B" díjtételbe tartozó ingatlanok esetén a szemétszállítási díj 4375.- Ft.
	Az ismertetett rendszer a korábbinál jobban figyelembe veszi az állandóan, illetve az idényjelleggel használt ingatlanok közötti különbségeket, mind a szállítási gyakoriság, mind a díjazás tekintetében. A rendelkezés alkotmányosságának vizsgálata kizárólag az Alkotmánybíróság hatáskörébe tartozik. Az Alkotmánybíróság sem támaszt azonban olyan követelményt az önkormányzatokkal szemben, hogy a szolgáltatás és az érte nyújtott ellenszolgáltatás a települési szilárd hulladék elszállítása tekintetében teljesen megfeleljen egymásnak. A Ptk. is csak a feltűnően nagy értékkülönbséggel létrejött szerződések megtámadását teszi lehetővé. Az Alkotmánybíróság gyakorlatában pedig azt követeli meg, hogy a rendeletalkotó önkormányzatok megfelelő módon mérlegeljék a különböző helyzetű csoportok körülményeit, és törekedjenek a szolgáltatás és ellenszolgáltatás egyenértékűségének megvalósítására. 
	Az előbbiekre figyelemmel nem láttam okot alkotmányos visszásság megállapítására abban a tekintetben, hogy az állandóan lakott ingatlanok és az üdülőingatlanok között alkotmányos cél nélküli aránytalan különbségek lennének az üdülőtulajdonosok hátrányára.
	Az Ör. gyakorlati alkalmazása azonban más tekintetben alkalmas az alkotmányos visszásság előidézésére. 
	A települési szilárd hulladék elszállítási díjának az alapja ugyanis egyrészt az ingatlan kategóriába sorolása, és a rendszeresített szemétgyűjtő edények ürítési gyakorisága, másrészt a szemétgyűjtő edények nagysága. Utóbbi kérdésben kategóriától függetlenül az Ör. 16. § (1) bekezdése zárt 110 literes szabvány kukaedények, illetve üdülőterületen megfelelő, de a rendeletben meg nem határozott méretű műanyag zsákok alkalmazását írja elő. 
	A rendelet nem veszi figyelembe azt a lehetőséget, ha az általa meghatározott szállítási időszakokban 110 liternél kevesebb hulladékot kell elszállítani. Kisebb létszámú háztartásokban nem szükségszerű, hogy heti egy vagy két alkalommal megtelik a 110 literes gyűjtőedény. Amennyiben pedig a vélelmezett 110 liternél lényegesen kevesebb hulladékot szállítanak el, akkor már megállapítható a szolgáltatás és az ellenszolgáltatás aránytalansága. 110 liternél kisebb gyűjtőedény alkalmazására és ezzel összhangban álló alacsonyabb díj fizetésére ugyanis az Ör. nem ad lehetőséget. A gyűjtőedény méretét feltehetőleg a technikai eszközök határozzák meg, ez azonban nem jelentheti azt, hogy a jogalkotó felmentést kap a szolgáltatás-ellenszolgáltatás arányosságának biztosítására vonatkozó követelmény alól. Az adott technikai feltételek mellett is lehet az alkotmányos követelményeknek megfelelő díjazási rendszert kialakítani. 
	Az a körülmény tehát, hogy az Ör. a díjazásnál csak a 110 literes gyűjtőedény meghatározott időnkénti ürítésével számol, a gyakorlatban alkotmányos visszásságot eredményez azokban az esetekben, amikor a kibocsátott és elszállított szemét mennyisége lényegesen kevesebb 110 liternél.
	Az Ör. 12. § (2) bekezdésének hatályos szövege alapján nem lehet egyértelműen megállapítani, hogy a jogalkotói szándék szerint az azonos helyrajzi számon lévő ikernyaraló után nyaralóegységenként, vagy ingatlanonként kell szemétszállítási díjat fizetni.
	Ebben a kérdésben az Ör. eredeti szövege még egyértelmű volt, amikor a 12. § (2) bekezdésében úgy rendelkezett, hogy a szemétszállítási díjfizetési kötelezettség megállapítása szempontjából egy egységnek kell tekinteni egy üdülő, illetve lakótelket, vagy egy üdülő, illetve lakóegységet. Ezt a szabályt változtatta meg Gárdony város önkormányzatának képviselő-testülete a 25/1997. (XII.29.) számú rendeletének 2. §-ával, és alkotott egy nehezen értelmezhető, nem egyértelmű szabályt. 
	Azt nem tartom alkotmányos visszáságnak, hogy a szemétszállítási díjat ikernyaraló esetén üdülőegységenként kell megfizetni, miután országos gyakorlat, hogy a szemétszállítási díj alapja a lakó-, illetve üdülőegységek száma. Azt a körülményt panaszosok is elismerik, hogy ikernyaralójuk külön-külön is használható és az építési engedélyt is ilyen építményre kapták. Ezen a tényen nem változtat az, ha a jelenlegi tulajdoni viszonyok olyanok, amelyek lehetővé teszik az ikernyaraló közös használatát. Az ikernyaraló egyes egységei után külön-külön megállapított szemétszállítási díj miatt ezért nincs kellő alap intézkedés tételére.
	Az Alkotmánynak a jogállamiságból levezetett jogbiztonságra vonatkozó követelménye azonban megköveteli a világos, érthető és megfelelően értelmezhető jogszabályszövegek alkotását. (26/1992. (IV.30.) AB hat.) Az Ör. hatályos 12. § (2) bekezdésének első mondata pedig ennek a követelménynek nem tesz megfelelően eleget, ami a gyakorlati alkalmazás során alkotmányos visszásság előidézésére alkalmas. 
	Ugyancsak a jogbiztonság alkotmányos követelményéből fakad az az igény, hogy az állampolgárok jogait és kötelességeit a törvényben megszabott módon kihirdetett és bárki számára hozzáférhető jogszabályok szabályozzák, meglegyen a tényleges lehetőség arra, hogy a jogalanyok magatartásukat a jog előírásaihoz tudják igazítani. (25/1992. (IV.30.) AB hat.) Ezzel az alkotmányos igénnyel összhangban lehetővé kellene tenni a lakosság számára a települési szilárd hulladék összegyűjtésével és elszállításával kapcsolatos helyi jogszabályok pontos megismerésének lehetőségét. Ez azonban csak akkor lehetséges, ha az önkormányzat a nagy számú módosítással érintett Ör. egységes szerkezetbe foglalásával gondoskodik arról, hogy az Ör. hatályos szövege mindenkor világosan megállapítható legyen. A részemre felterjesztett Ör. és annak kilenc módosítása nincs egységes szerkezetbe foglalva. A módosítások az Ör. jelentős részét érintik, és ilyen körülmények között az Ör. hatályos szövegének megállapítása a hivatásos jogalkalmazó számára is nehézséget okoz, a joghoz nem értő lakosságnak pedig úgyszólván lehetetlenné teszi az érvényes szöveg megismerését. A lakosság jogkövető magatartásához a világos és áttekinthető jogszabályok szövegének ismerete nélkülözhetetlen, az egységes szerkezetbe foglalás elmulasztása ezért nem egyszerűen technikai kérdés, hanem alkotmányos visszásságot valósít meg, mert nem teszi lehetővé az érintettek számára az irányadó jog megismerését. 
	További alkotmányos visszásságot eredményez az Ör. 12. § (4) bekezdésének az a rendelkezése, amely szerint a szemétszállítás tárgyévi díját két részletben - február 28-ig, illetve augusztus 31-ig - lehet befizetni kamatmentesen.
	A Ptk.-nak a szerződésre vonatkozó szabályai szerint (201. § (1) bek.) a szolgáltatásért ellenszolgáltatás jár. E szabály szerint az ellenszolgáltatást általában a szolgáltatás elvégzése után lehet követelni. Ettől eltérő megállapodásra a feleknek lehetősége van. Abban az esetben azonban, ha a szolgáltatás igénybevétele jogszabály alapján kötelező és a szerződés alapvető tartalmi elemeit is jogszabály határozza meg, különös figyelmet kell fordítani arra, hogy a gyengébb pozícióban lévő állampolgárt megillető szerződési szabadságot a jogszabály csak a cél eléréséhez szükséges mértékig, azzal arányosan korlátozza. Ez következik az emberi méltósághoz való alkotmányos jogból eredő önrendelkezési jogból.
	Az Alkotmány 54. § (1) bekezdése az emberi méltósághoz való jogot minden ember vele született jogaként deklarálja, amelytől senkit sem lehet önkényesen megfosztani. Az emberi méltósághoz való jog  - amint erre a Alkotmánybíróság az 1/1994. (I. 7.) AB számú határozatában rámutatott, magában foglalja az önrendelkezés szabadságához való alkotmányos alapjogot, amelynek korlátozása kizárólag az Alkotmány 8. § (2) bekezdésében foglalt rendelkezés keretein belül történhet meg. E szerint az alapvető jogokra és kötelezettségekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban törvény sem korlátozhatja.
	Az önrendelkezési jog fontos eleme a cselekvési szabadság, melynek értelmében az egyén jogosult arra, hogy polgári jogi jogviszonyait a törvények keretei között szabadon rendezze, maga döntsön polgári jogi szerződéseinek tartalmáról.
	A szerződési szabadság törvénnyel és törvényes felhatalmazás alapján alacsonyabb szintű jogszabállyal is korlátozható. Törvény előírhat szerződéskötési kötelezettséget és meghatározhatja a szerződés egyes tartalmi elemeit. Ilyen törvény, illetve jogszabály a Kötv. és a Kötv. felhatalmazásának keretei között kiadott önkormányzati rendelet is.
	A szerződési szabadság alkotmányos ok nélküli aránytalan korlátozását jelenti és ezáltal alkotmányos visszásságot eredményez az Ör. 12. § (4) bekezdésének alkalmazása, mert gyakorlatilag azt eredményezi, hogy az első félévben és a második félévben is négy-négy hónapi szemétszállítási díjat a lakosság köteles előre befizetni, a szolgáltatás teljesítésétől függetlenül.
	E visszásság miatt azonban a szolgáltatónál nincs lehetőségem intézkedést tenni, mert a szolgáltató gyakorlata az Ör. mint jogszabály előírásán alapul. A visszásság megszüntetésének egyik lehetséges módja az Ör. megfelelő módosítása, és összhangjának megteremtése a magasabb rendű jogszabályokkal. 
	Az Alkotmánybíróság 6/1999. (IV.21.) AB határozatában megállapította: "Alkotmányellenes helyzet jött létre annak következtében, hogy az Országgyűlés az egyes helyi közszolgáltatások kötelező igénybevételéről szóló 1995. évi XLII. törvény 2. § f) pontjában oly módon adott felhatalmazást a települési önkormányzat képviselő-testületének a törvény hatálya alá tartozó közszolgáltatások díjának megállapítására, hogy elmulasztotta a díjmegállapításra vonatkozó garanciális rendelkezések meghozatalát."
	Az Alkotmánybíróság említett határozatában felhívta az Országgyűlést, hogy szabályozási feladatának 2000. június 30-ig tegyen eleget.
	A törvény hiányosságai kétségkívül közrehatottak abban, hogy az önkormányzati rendeletek alkalmazása egyes esetekben alkotmányos visszásságokat eredményez.
	Ez a körülmény azonban nem mentesíti az önkormányzatokat azon kötelezettség alól, hogy az Alkotmánnyal és az alkotmányos jogszabályokkal összhangban álló rendeletet hozzanak a Kötv. végrehajtására. Az Alkotmánybíróság ugyanis számos határozatában rögzített a Kötv. végrehajtásával kapcsolatos alkotmányos követelményeket, melyek figyelembevételével az Alkotmánnyal összhangban álló rendeleteket lehet alkotni, függetlenül attól, hogy az Országgyűlés mikor tesz eleget az Alkotmánybíróság által megállapított jogalkotási feladatának.
	Az Ötv. 99. § (1) bekezdése értelmében a megyei közigazgatási hivatal vezetőjének lehetősége van arra, hogy az alkotmányos követelményeknek nem mindenben megfelelő Ör. módosítását kezdeményezze a feltárt alkotmányos visszásságok megszüntetése érdekében. 

Ajánlás
	Az Obtv. 20. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:
	Felkérem a Fejér Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy kezdeményezze Gárdony Város Önkormányzat Képviselő-testülete által a közterületek tisztántartásáról, a települési szilárd hulladék gyűjtéséről és elszállításáról alkotott, többször módosított 18/1995. (VII.1.) számú rendelet módosítását. 

Ennek során javasolja, hogy:
•	az Ör. rendelkezéseinek felülvizsgálatával fokozottabban törekedjenek annak biztosítására, hogy valamennyi díjkategóriában jobban igazodjék a hulladékszállítási díj, a ténylegesen elszállított hulladék mennyiségéhez,

•	az Ör. 12. § (2) bekezdésének módosításával szüntessék meg a nem egyértelmű szöveg által teremtett jogbizonytalanságot, 

•	az Ör. 12. § (4) bekezdésének módosításával szüntessék meg a szolgáltatás előre történő kifizetésének kötelezettségét,

•	az Ör. hatályos szövegét foglalják egységes szerkezetbe és ezzel tegyék lehetővé annak könnyebb megismerését a lakosság számára. 

Budapest, 2000. november 8.

Gönczöl Katalin