OBH 2004/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése

kapcsolódó ügy az OBH 3347/1999;
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Tárgy: A XV. ker. önkormányzat közoktatási
intézményrendszerének átszervezése
Az eljárás megindulása
	Két budapesti, XV. kerületi általános iskola szülői közössége, és iskolaszéke fordult panasszal az országgyűlési biztoshoz az iskolájukat érintő átszervezés tervei miatt. Azt azért tartották sérelmesnek, mert álláspontjuk szerint az önkormányzat tervei az oktatási intézmények egy oktatási központba történő összevonására mind jogilag, mind gazdaságilag kimunkálatlanok, továbbá tisztázatlanok az összevont intézmények egymás közötti viszonyai. 
	A Pattogós utcai Általános Iskola tanulóit jogutóddal történő megszüntetése esetén a jogutódként kijelölt Hartyán közi Általános Iskola és Szakiskolán kívül egyetlen másik iskola sem fogadja.
	A Tóth István Általános Iskola szülői szervezete azt kifogásolta, hogy az önkormányzat az iskolájukat a Szent korona úti Általános Iskola tagiskolájává minősítette, és ezzel veszélyeztetve látják a nemzetközileg elismert szakember, Meixner Ildikó által alkalmazott oktatási módszer további alkalmazását, amellyel eddig a részképességzavarral (dyslexia, dysgaphia, dyscalculia) küzdő gyermekek integrált oktatását végezte az iskola.
	A panaszolt ügyekben az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos joggal összefüggő visszásság gyanújára tekintettel vizsgálatot indítottam, majd a panaszok vizsgálatát az érintett önkormányzati intézkedés - a kerületi oktatási intézményrendszer átalakítására vonatkozó határozatok - azonosságára tekintettel egyesítettem, és annak során megkerestem az önkormányzat polgármesterét és a közigazgatási hivatalt, a beszerzett információk alapján a következő tényállást állapítottam meg.

A tényállás
	Az önkormányzat alpolgármestere a képviselőtestület 1999. április 14-i ülésére előterjesztést készített az új önkormányzati közoktatási intézményhálózat kialakításának fejlesztési és feladattervéről. A szervezeti változások főbb indokai között felsorolta, hogy 1995-óta az állami normatíva nem változott, a pedagógusbérek fedezetét az önkormányzatnak kell kigazdálkodnia, valamint a demográfiai hullámvölgy miatt a 9800 főre méretezett iskolai hálózatban csak 7500 diák tanul. Az egy tanulóra jutó költség az 1998/99-es tanévben átlagosan 228 ezer Ft-ot tett ki.
	Az intézményi reform fő eleme a nevelési központok kialakítása volt. Egy ilyen nevelési központot jelentett volna a Szent korona úti Általános Iskola, melynek a Tóth István Általános Iskola és a II. számú Összevont Óvodák a tagintézményeivé váltak volna. A kimutatás szerint a Tóth István Általános Iskola tanulóinak a létszáma 201 fő volt.
	Hasonló központot jelent a Hartyán oktatási - nevelési központ, melyet a Hartyán közi Általános Iskola és a Pattogós utcai Általános Iskola valamint két óvoda integrációja hoz létre. Az 1000 fősre tervezett Hartyán iskola alkalmas a 934 fő befogadására. A Pattogós utcai Általános Iskolában folyó dyslexiás képzését a Száraznád utcai iskolának tervezték átadni.
	A Fővárosi Közigazgatási Hivatal a képviselőtestület döntését megvizsgálta, és több ponton hiányosnak találta. A hiányosságok pótlására adott felhívásnak a képviselőtestület csak részben tett eleget, mert megállapította, hogy a döntés előtt valóban nem osztották ki a képviselőknek a Fővárosi önkormányzat szakvéleményét, de annak tartalmát ismertették. A Pattogós utcai Általános Iskolában folyó német kisebbségi oktatást érintő kérdésben 1999. április 12-én az Országos Német Kisebbségi Önkormányzat egyetértését fejezte ki. Az egyes intézményvezetői kinevezések ügyében a határozatát módosította, de a többi kérdésben álláspontján, és határozatain nem változtatott. Az 1999-2000-es tanév az önkormányzat határozatainak megfelelően megkezdődött.
	Az önkormányzatot ezt követően írásban megkereste a Meixner Alapítvány képviselője azzal a szándéknyilatkozattal, mely szerint az Tóth István Általános Iskola működtetését az Alapítvány szeretné átvenni. A Tóth István Általános Iskolában már évek óta működő Meixner Módszer Alapítvány 1997-óta szerződés alapján alkalmazta a Meixner-módszert a részképességzavarral (dyslexia, dysgraphia, dyscalculia) küzdő gyermekek integrált oktatására a pedagógusok képzésével. Az iskola önállóságának megszűnése miatt felbontották a szerződést, így az Alapítvány elveszítette bázis iskoláját. A Meixner Módszer Alapítvány 1999-ben hozta létre a Meixner Alapítványt, amelynek az alapító okiratában szerepel a 8 osztályos általános iskola működtetése. A Meixner Alapítványt a Fővárosi Bíróság 1999. november 12-én bejegyezte.
	Az önkormányzat az Alapítvány által kínált speciális képzés lehetőségére tekintettel az ajánlatot érdemben megvizsgálta. Az Alapítvánnyal kapcsolatban találgatások kezdődtek, és a szülők indulatát csak fokozta, hogy úgy tudták, az Alapítvány csak tandíjfizetés mellett biztosítja a továbbiakban az oktatást. A polgármester az érintett szülőket 1999. decemberében levélben tájékoztatta, hogy az ügyben még folynak a tárgyalások, de az önkormányzat garanciát vállal arra, hogy a jelenlegi tanulók oktatása végig ingyenes marad.
	A panaszos a 2000. február 18-i újabb beadványában azt sérelmezte, hogy az önkormányzat döntésének valószínűsíthető célja az intézmény fokozatos megszüntetése, és az ingatlan értékesítése. Levélben fordultak az Oktatási Minisztériumhoz intézkedést kérve, hogy az iskola ne kerülhessen a szcientilógiai egyház kezébe. Gyanújukat arra alapozták, hogy az interneten a "Meixner" címszó alatt találtak egy XV. kerületi iskolát, ahol - egy újságcikk szerint - működik egy szcientilógiai egyházhoz közel álló alapítvány. Ennek az egyik hívószava "Csorbi", aki a feltételezések szerint azonos Csorba Józseffel az iskola kijelölt igazgatójával. Feltételezésükről a szülők a sajtót is értesítették. A hírverésnek számos visszhangja volt, és politikai vitákat keltett. A Magyarországi Szcientilógiai Egyház képviselője azonban nyilatkozatban tagadta, hogy a Meixner Alapítványhoz vagy annak tagjaihoz az egyháznak köze lenne. 
	A képviselőtestület a 2000. február 23-án elfogadta az önkormányzat és a Meixner Alapítvány közötti közoktatási megállapodás tervezetét, mellyel szemben a Fővárosi Közigazgatási Hivatal törvényességi észrevételt tett, mert azt állapította meg, hogy a testület úgy hatalmazta fel a polgármestert a megállapodás aláírására, hogy abban a közoktatási törvény által előírt kötelező szempontok mindegyike nem szerepelt, például az sem, hogy hány gyermekre vonatkozik a megállapodás, ezért ténylegesen a polgármester döntött jogellenesen átruházott hatáskörben. A megtámadás másik indoka az volt, hogy az Alapítvány nem rendelkezett működési engedéllyel.
A testület az észrevételt megtárgyalta, de nem fogadta el. Közben a jegyző is kiadta az Alapítványnak a működési engedélyt. A Közigazgatási Hivatal vezetője keresetet nyújtott be a bírósághoz, és kérésének megfelelően a Fővárosi Bíróság felfüggesztette a képviselőtestület határozatainak végrehajtását a per jogerős befejezéséig.
	A Közigazgatási Hivatal vezetője, mint másodfokú hatóság a működési engedélyt felülvizsgálati jogkörében megvizsgálta, és megsemmisítette, az I. fokú hatóságot új eljárásra kötelezte. A határozat indokolása szerint a panaszos szülők, köztük a jelen vizsgálat kezdeményezője fordult fellebbezéssel a működési engedélyt kiadó jegyzői határozat ellen, de a közigazgatási hivatal megállapította, hogy fellebbezésre nem jogosultak, mert gyermekük nem jár az érintett intézménybe, de az eljárást felülvizsgálati eljárásként lefolytatta  A jegyzői határozat hibájaként állapította meg, hogy a közoktatási megállapodás ügyében per van folyamatban, ezért az a működési engedély kiadásának felfüggesztő feltétele. Kötelezte a jegyzőt, hogy hívja fel a Meixner Alapítványt, hogy járjon el a Fővárosi Bíróságnál annak érdekében, hogy az 1999. november 12-i bejegyző végzést egészítse ki úgy, hogy a végzés is tartalmazza azt  - amit az alapító okirat is tartalmaz - hogy az Alapítvány tevékenységi köre kiterjed a 8 osztályos iskolai oktatásra, és intézmény fenntartásra. 
	A képviselőtestület a per tárgyát képező határozatait visszavonta, és új határozatokat hozott, melyek már a hivatalvezető által hiányolt adatokat is tartalmazták. A bíróság az ügyben tartott első tárgyaláson a pert megszüntette, mert megállapította, hogy a képviselőtestület a közigazgatási hivatal felhívásának eleget tett, és ezzel a közigazgatási per érdemben megszűnt.
	A közigazgatási hivatal a végzés ellen a Legfelsőbb bírósághoz fordult, és kérte, hogy az állapítsa meg, hogy az új testület határozatok olyan szoros kapcsolatban állnak a korábbi megtámadott határozatokkal, hogy arra a kereset-kiterjesztési jogával akkor is élhet, ha a kereset módosítást megelőzően a képviselőtestületet nem hívta fel azok módosítására.
	Az ügyben még nem született jogerős ítélet.
	A Rákospalotai Meixner Iskolában a beíratott 133 gyermek számára 2000. augusztus 28-án megkezdődött a tanítás.

A vizsgálat jogszabályi háttere

A Magyar Köztársaság Alkotmánya
	44/A. § (1) A helyi képviselőtestület: a) önkormányzati ügyekben önállóan szabályoz és igazgat, döntése kizárólag törvényességi okból vizsgálható felül, b) gyakorolja az önkormányzati tulajdon tekintetében a tulajdonost megillető jogokat, az önkormányzat bevételeivel önállóan gazdálkodik, saját felelősségére vállalkozhat, c) az önkormányzat törvényben meghatározott feladatainak ellátásához megfelelő saját bevételre jogosult, továbbá e feladatokkal arányban álló állami támogatásban részesül,
	70/F. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja az állampolgárok számára a művelődéshez való jogot. (2) A Magyar Köztársaság ezt a jogot a közművelődés kiterjesztésével és általánossá tételével, az ingyenes és kötelező általános iskolával, képességei alapján mindenki számára hozzáférhető közép- és felsőfokú oktatással, továbbá az oktatásban részesülők anyagi támogatásával valósítja meg.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
	8. § (4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az (...) óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről, (...)
	10. § (1) A képviselő-testület hatásköréből nem ruházható át: g) intézmény alapítása;
	81. § (1) Az önkormányzat a helyi lakosság szükségleteiből és a jogszabályokból adódó feladatait saját költségvetési szerv útján, más gazdálkodó szervezet támogatásával, szolgáltatások vásárlásával, illetve egyéb módon látja el. Az önkormányzat feladataihoz igazodóan választja meg a gazdálkodás formáit és a pénzügyi előírások keretei között önállóan alakítja ki az érdekeltségi szabályokat. (2) Az önkormányzat a feladatai ellátásának feltételeit saját bevételekből, átengedett központi adókból, más gazdálkodó szervektől átvett bevételekből, központi költségvetési normatív hozzájárulásokból, valamint támogatásokból teremti meg.
	84. § (1) Az Országgyűlés normatív költségvetési hozzájárulást állapít meg a települések lakosságszámával, egyes korcsoportokkal, intézményi ellátottakkal arányosan és egyéb mutatók alapján. (2) A központi költségvetésben meghatározott összeg felhasználásra vonatkozó kötöttség nélkül - az önkormányzatnál felmerülő személyi jellegű juttatásokat és egyéb kifizetéseket terhelő levonások, járulékok teljesítését és elszámolását követően -, közvetlenül megilleti a helyi önkormányzatokat, illetőleg a törvény által meghatározott körben a feladatot ellátó önkormányzatot.
	89. § (1) A helyi önkormányzat az intézményét támogatásban részesíti. Nem vonhatja el és a támogatásba nem számíthatja be az intézménynek a kötelező térítési díjon kívüli bevételeit. 
(2) Az intézmény a támogatást és saját bevételeit önállóan használja fel, a használatában levő ingatlanokat és ingókat - az alapfeladata sérelme nélkül - bevételei növelésére fordíthatja. 
(3) A helyi önkormányzat a más által fenntartott intézmények működéséhez támogatást nyújthat.
	98. § (2) A közigazgatási hivatal vezetője a fővárosban a) ellátja a helyi önkormányzatok (...) törvényességi ellenőrzését, a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnek kizárólag a jogszerűségét vizsgálhatja; c) ellátja a törvényben megállapított, továbbá a Kormány által hatáskörébe utalt államigazgatási feladatokat, hatásköröket, hatósági jogköröket;
	99. § (1) A közigazgatási hivatal vezetője a törvényességi ellenőrzés körében - határidő tűzésével - felhívja az érintettet a törvénysértés megszüntetésére. Az érintett a felhívásban foglaltakat köteles megvizsgálni és a megadott határidőn belül az annak alapján tett intézkedésről vagy egyet nem értéséről a közigazgatási hivatal vezetőjét tájékoztatni.
(2) Ha a megadott határidőn belül intézkedés nem történt, a közigazgatási hivatal vezetője kezdeményezheti: a) az Alkotmánybíróságnál a törvénysértő önkormányzati rendelet felülvizsgálatát és megsemmisítését; b) a törvénysértő határozat bírósági felülvizsgálatát;
(3) A jogszabálysértés megszüntetésére a pert a helyi önkormányzat (...) ellen a megadott határidő lejártától számított harminc napon belül lehet megindítani. A kereset benyújtásának a döntés végrehajtására halasztó hatálya nincs, de a végrehajtás felfüggesztését a bíróságtól lehet kérni. Ha a jogszabálysértő döntés végrehajtása a közérdek súlyos sérelmével vagy elháríthatatlan kárral járna, a végrehajtás felfüggesztését - az érintett egyidejű értesítésével - kérni kell a bíróságtól.

A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Köot.) 
	81. § (1) e) Ha a nevelési-oktatási intézményt nem helyi önkormányzat, illetve nem állami szerv tartja fenn (...) a nevelési-oktatási intézmény - a fenntartó és a feladat ellátásáért felelős helyi önkormányzat között létrejött írásbeli megállapodás (a továbbiakban: közoktatási megállapodás) keretei között - részt vehet az e törvényben meghatározott önkormányzati feladatok megvalósításában. A közoktatási megállapodás keretében a nevelés és oktatás a gyermekek, tanulók számára ingyenessé válik, és a megállapodás keretei között nem lehet alkalmazni a d) pontban foglaltakat.
(2) Ha az (1) bekezdés e) pontja alapján kötött közoktatási megállapodás alapján az önkormányzati feladatellátásban olyan nevelési-oktatási intézmény működik közre, amelyik vallásilag vagy világnézetileg elkötelezett, a megállapodás megkötése nem mentesíti a helyi önkormányzatot a feladatellátási kötelezettsége alól azon gyermekek tekintetében, akiknek a szülei nem akarják vallási, illetve világnézetileg elkötelezett iskolába járatni gyermeküket. Ezekre a szülőkre, gyermekekre, illetve tanulókra a közoktatási megállapodás miatt aránytalan teher nem hárulhat.
(3) A közoktatási megállapodás tartalmát a felek szabadon állapítják meg azzal a megkötéssel, hogy a megállapodásnak tartalmaznia kell: a) a nevelési és oktatási feladatokat; b) a gyermekek, tanulók számát; c) az óvodai nevelési feladatokban, illetve a tankötelezettség teljesítésével és az iskolai neveléssel és oktatással összefüggő feladatokban való részvételt, s ezzel összefüggésben a fenntartói irányítás egyes jogosítványai gyakorlásának a megbízóra történő esetleges átruházását; d) azt az időszakot, amelyre a szerződést kötötték; e) a fenntartó által a feladatellátáshoz igénybe vehető forrásokat, valamint az ehhez nyújtott kiegészítő támogatás összegét, továbbá azokat a szolgáltatásokat, amelyek a megállapodás alapján a gyermekek, tanulók, szülők részére ingyenessé válnak, illetőleg amelyeket térítési díjért vehetnek igénybe.
(4) A kiegészítő támogatás összegét oly módon kell meghatározni, hogy az lehetővé tegye az átvállalt feladatoknak - a megállapodásban meghatározott tanulólétszám keretein belül - e törvényben (...) meghatározottak szerinti ingyenes, illetve térítési díj ellenében való ellátását.
(5) A közoktatási megállapodásban kikötött időszaknak biztosítania kell, hogy az érdekelt gyermekek az óvodát, illetőleg a tanulók az iskolai tanulmányaikat a megállapodás alapján be tudják fejezni.
	86. § (1) A fővárosi kerületi önkormányzat köteles gondoskodni az óvodai nevelésről, a tankötelezettség teljesítéséhez szükséges általános iskolai oktatásról, (2) Az (1) bekezdés szerinti kötelezettség magában foglalja a többi gyermekkel, tanulóval együtt nevelhető, oktatható testi, érzékszervi, (...) és más fogyatékos gyermekek, tanulók ellátását is.
	88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét. (13) Ha a nevelési-oktatási intézmény jogutódlással szűnik meg, a megszűnés nem érinti a gyermek tanulói jogviszonyát. Abban az esetben, ha a szülő nem akarja a jogutód nevelési-oktatási intézménybe járatni gyermekét, továbbá, ha a nevelési-oktatási intézmény jogutód nélkül szűnik meg, a helyi önkormányzat a (6)-(7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével megjelöli azt a nevelési-oktatási intézményt, amelybe a szülő - a nevelési-oktatási intézmény megszűnése előtt - kérheti gyermeke átvételét. A megjelölt nevelési-oktatási intézmény vezetője a gyermek, tanuló felvételét csak helyhiány miatt tagadhatja meg.
	102. § (3) A fenntartó a közoktatási intézmény megszüntetésével, átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, nevének megállapításával, költségvetésének meghatározásával és módosításával, vezetőjének megbízásával és megbízásának visszavonásával összefüggő döntése előtt beszerzi az intézmény alkalmazotti közösségének, az iskolaszéknek, az iskolai szülői szervezetnek, az iskolai diákönkormányzatnak  a véleményét.
	121. § (1) E törvény alkalmazásában aránytalan teher: ha a gyermek, tanuló az óvodai nevelést, iskolai nevelést és oktatást lényegesen nehezebb körülmények között vagy jelentős költségnövekedés mellett tudja igénybe venni, figyelembe véve a gyermek, tanuló életkorát, fogyatékosságát (pl. a változás miatt a nevelési-oktatási intézmény eléréséhez szükséges időtartam jelentősen megnövekszik; a nevelési-oktatási intézményt csak tömegközlekedési eszközzel, többszöri átszállással lehet megközelíteni);

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény kommentárja (nem jogszabály):
	A közigazgatási hivatal vezetője közvetlenül maga nem függesztheti fel a törvénysértőnek tartott önkormányzati rendelet vagy határozat végrehajtását. Nem helyezheti hatályon kívül, nem semmisítheti meg az önkormányzat döntését. Törvényességi ellenőrzési jogköre nem a döntés előkészítésének jogszerűségére, hanem a már megszületett döntésre terjed ki (utólagos - a posteriori), és kizárólag figyelemfelhívásra, vagy annak eredménytelensége esetén bírósági keresetindításra szorítkozik. Azt, hogy az önkormányzati rendelet vagy határozat törvénysértő-e vagy sem, végül az Alkotmánybíróság, illetőleg a bíróságok döntik el. A hivatal törvényességi vizsgálata a mérlegeléssel hozott önkormányzati döntésnél is kizárólag a jogszerűségre irányulhat. Ez kizárja a határozat célszerűségére vonatkozó minősítést. Az ilyen szempontok mérlegelése a képviselő-testületre, közvetett módon pedig a választópolgárok megítélésére tartozik. Ha jogszabály mérlegelési szempontokat állapít meg, a döntés csak akkor válik törvénysértővé, ha a döntéshozatali folyamatban mellőzték e szempontok figyelembevételét.

A vizsgálat megállapításai
	A vizsgálatom megindításakor figyelembe vettem, hogy az önkormányzat a költségvetését a törvényes kertek között szabadon határozza meg, és mint fenntartó nagyfokú önállósággal bír az intézményi struktúra kialakításában, szervezésében. Döntéseit a csökkenő gyermeklétszám miatt összességében alacsony kihasználtságú intézmények gazdaságtalan működése indokolja. Mégis a vizsgálat folytatása mellett döntöttem, mert felmerült annak a lehetősége, hogy az önkormányzat a garanciális jellegű eljárási szabályokat nem tartotta be.
	A közoktatási törvény az önkormányzat döntési önállóságát úgy korlátozza, hogy a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az ott folyó oktatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. 
	A Köot. értelmező rendelkezései szerint aránytalan tehernek minősül, ha a tanuló az iskolai nevelést és oktatást lényegesen nehezebb körülmények között vagy jelentős költség növekedés mellett tudja igénybe venni, figyelembe véve a gyermek, tanuló életkorát, fogyatékosságát. A megfelelő színvonalon való további gondoskodást az jelenti, ha az új feltételek között folyó iskolai oktatás személyi és tárgyi feltételei megfelelnek a szabályoknak, s továbbra is biztosítják a meglévő pedagógiai szolgáltatásokat.
	A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. tv. (Ötv.) 8. § (1) bekezdése szerint a települési önkormányzatnak a helyi közszolgáltatások körében - többek között -  gondoskodnia kell az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, a gyermek és ifjúsági feladatokról; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatásáról; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosításáról.
	Az Ötv. az Alkotmányban deklarált önkormányzati önállóság elve alapján határozza meg az önkormányzatok jogait és feladatait. Ennek alapján az önkormányzat döntése kizárólag törvényességi, és alkotmányossági okból vizsgálható felül. Az önkormányzatnak, a település egésze érdekében kell a gazdálkodását alakítani, e körben a törvény csak a kötelezően ellátandó feladatait határozza meg, annak mikéntjéről a település lakossága által választott közgyűlés a törvényes kereteken belül szabadon dönt. Az önkormányzat gazdálkodását célszerűségi szempontból felülbírálni egyetlen szervezetnek sincs törvényben biztosított joga.
	Az önkormányzat a végleges döntése előtt intézkedett a Köot. szabályainak megfelelően az érintettek véleményének kikéréséről valamennyi kérdésben, amelyben a törvény szerint e jogukat gyakorolhatják. Kikérte az érintettek véleményét a intézmény átszervezésével, feladatának megváltoztatásával, költségvetésének meghatározásával és módosításával kapcsolatban. Az érintett 16 iskola nevelőtestületéből a megadott határidőig 11 intézmény egyetértően, 4 pedig elutasítóan fogadta az intézményrendszer átszervezésének tervét. Egy intézmény nem nyilatkozott határidőben. A többi véleménynyilvánításra jogosult szervezet álláspontjai a tervezet megítélésében rendkívül eltérőek voltak.
	A törvényességi ellenőrzés keretében a Fővárosi Közigazgatási Hivatal felülvizsgálta a képviselőtestület határozatait. Észrevételeit a képviselőtestület megvitatta, és egyes eljárási hibák pótlásával a kifogásoknak eleget tett, de a közoktatási intézményrendszerének átszervezésében hozott korábbi határozatait alapvetően nem módosította. Az oktatási-nevelési központok az 1999-2000-es tanévben megkezdték működésüket.
	A vizsgálatomat ezzel be is fejezhettem volna, mert megállapítottam, hogy az önkormányzat döntése az alkotmányos jogokkal kapcsolatosan visszásságot nem okozott, hiszen továbbra is eleget tett mind az Ötv. -ben, mind a közoktatási törvényben számára előírt kötelezettségeknek, de a Tóth István Általános Iskola szülői szervezetének újabb panaszai alapján a vizsgálatomat az önkormányzat által tervezett intézményátadás ügyében folytattam.
	Alapvető kérdésként azt kellett megvizsgálnom, hogy a Szent korona oktatási - nevelési központ tagintézményének alapítványi működtetésbe adása nem ellenkezik-e magasabb szintű jogszabállyal, illetve okozhat-e visszásságot a művelődéshez való joggal összefüggésben.
	Megállapítottam, hogy az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való jog nem jelenti azt, hogy az általános iskolát ne lehetne alapítvány működtetésébe átadni, ha egyébként az önkormányzat, és az állami költségvetés biztosítja az oktatásban részesülők megfelelő képzését, és annak anyagi támogatását.
	A következő kérdés, hogy az önkormányzat megtett-e minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy az érintett intézmények tanulói, nevelőtestületei, és a szülői közösségek a tervezetével kapcsolatban kifejthessék a véleményüket. A becsatolt iratokból megállapítottam, hogy a képviselők a döntését megelőzően megismerhették valamennyi érintett szervezet véleményét, tehát az önkormányzat lehetőséget biztosított számukra a véleményük kifejtésére. A hatályos jogszabály viszont egyetlen érdekeltnek sem biztosít vétójogot, érveinek figyelmen kívül hagyása miatt.
	Megállapítottam azt is, hogy az önkormányzat a közoktatási intézmény átszervezésére - azaz a közoktatási megállapodással a Meixner Alapítvány működtetésébe adására - megfelelő határidőben - az iskolai beíratásokat megelőzően - hozott döntést.
	A Fővárosi Közigazgatási Hivatal törvényességi ellenőrzés keretében, valamint másodfokú hatóságként is felülvizsgálta a Tóth István Általános Iskola épületének a Meixner Alapítvány működtetésébe adásával kapcsolatos döntéseket. A képviselőtestületnek a közoktatási megállapodás megkötésére adott felhatalmazását egyrészt azért találta jogellenesnek, mert annak aláírásakor a Meixner Alapítvány még nem rendelkezett működési engedéllyel, másrészt, mert a közoktatási megállapodás nem tartalmazta az érintett tanulók számát.
	A Bp. XV. kerületi Önkormányzat  jegyzője 2000. május 16-án kiadta a Meixner Alapítvány működési engedélyét, amely a fellebbezési jogosultak fellebbezési jogról történő lemondása alapján 2000. május 18-án jogerőre emelkedett. A Közigazgatási Hivatal vezetője a felülvizsgálati jogkörében, e határozatot mint másodfokú hatóság megvizsgálta, és 2000. augusztus 25-i dátummal megsemmisítette. Az I. fokú hatóságot új eljárásra kötelezte, mert álláspontja szerint érvényes közoktatási megállapodás hiányában a működési engedély nem adható ki. Az új eljárásban hiánypótlásra is felszólította az önkormányzat jegyzőjét. Kötelezte, hogy hívja fel az Alapítványt, hogy járjon el a Fővárosi Bíróságnál az alapítványt bejegyző végzés módosítása érdekében, mivel az nem tartalmazta az alapítvány tevékenységi körének felsorolásában a 8 osztályos általános iskola működtetését.
	Annak az eldöntésére nem vállalkozom, hogy a közoktatási megállapodás feltétele a jogerős működési engedély, vagy a működési engedély megadásának a feltétele az érvényes közoktatási megállapodás, de a közigazgatási hivatal vezetője mindkét döntés megtámadását a másik megtámadásával indokolta. További indokait sem tartom elfogadhatónak, mert annak kérdését, hogy a közoktatási megállapodás hány gyermeket érint, - álláspontom szerint - nem azért írta elő a törvény, hogy azt meg kell jósolni a szerződő feleknek, hiszen egy még nem létező intézmény tanulóinak száma attól függ, hogy a szülő a szabad iskolaválasztási jogukkal élve - hova íratják be a gyermekeiket, hanem a közoktatási törvény 81. § (3) bekezdésének b./ pontját az e./ ponttal együtt kell értelmezni, hiszen a gyermekek száma határozza meg az igénybe vehető állami támogatások összegét.
	Az önkormányzat képviselőtestületének döntése azt eredményezte, hogy a korábban - az állami normatíván felül - teljes egészében önkormányzati költségből fenntartott iskola költségein az átadást követően az önkormányzat és az Alapítvány megosztozik. A közigazgatási hivatalnak ezt a kifogását is olyannak találom, amely nem a tanulók érdekeit szolgálja, mivel nem létező intézménybe nem lehet beiratkozni, így amíg nem került sor a beíratásokra a gyermekek száma sem határozható meg.
	Megállapítom, hogy a közigazgatási hivatal a felügyeleti, és a törvényességi ellenőrzési hatásköreiben hozott döntései egymással ellentmondóak, és az eljárása az állampolgároknak az Alkotmány 70/F. § -ban biztosított művelődéshez való alkotmányos jogával összefüggésben visszásságot okozott, mert a formális törvényesség látszatával a tanulók, és a szülők többségének érdekei, és akarata ellenére a tanítás megkezdését kívánta megakadályozni.
	Az önkormányzat a részképességzavarral (dyslexia, dysgraphia, dyscalculia) küzdő gyermekek integrált oktatására kifejlesztett Meixner-módszert - melyet a panaszos az első beadványában, mint az iskola önállóságának megóvása mellett szóló legfontosabb érvet emelet ki - alkalmasnak találta arra, hogy a tanulási zavarral küzdő gyermekek problémáját kezelje, és a módszert alkalmazó Meixner Alapítványnak lehetőséget adott arra, hogy az iskolát a kerületet, illetve igény szerint akár több kerületet is ellátó speciális intézményévé fejlessze.
	A művelődéshez való jog az alkotmányban biztosított alapjogok második generációjaként ismert jogok csoportjának része, olyan társadalmi konszenzuson alapuló érték, amely államcélként fogalmazódik meg. Az állam törvényekben vállalt feladatának ellátását az önkormányzatok, illetve más erre jogosult szervezetek, egyházak közreműködésével valósítja meg. A szabad iskolaválasztás jogát nem lehet kiterjesztően értelmezni, az ugyanis nem biztosítja a szülőknek azt a jogot, hogy a művelődéshez való alapjogra hivatkozással az ingyenes és kötelező általános iskola biztosításának sérelme nélkül, valamely intézmény változatlanul hagyását követeljék.
	A panaszosok által beadott iratok, az önkormányzat polgármestere, és a megyei közigazgatási hivatal vezetőjének tájékoztatása, valamint a sajtóban megjelent nyilatkozatok alapján lefolytatott vizsgálat eredményeként megállapítottam, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvényben megjelölt, az országgyűlési biztos intézkedését igénylő alkotmányban biztosított alapjog sérelme az önkormányzat eljárásában nem valósult meg, ezért az abban folytatott vizsgálatot alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában megszüntetem.
	Felhívom azonban az önkormányzat illetékeseinek figyelmét, hogy a feszültségek kialakulásának legfőbb oka az érintettek tájékozatlansága, és bizonytalansága volt, ezért a nevelőtestületek és a szülői közösségek részletesebb és rendszeresebb írásba foglalt szakmai tájékoztatásával, konzultációkkal csökkenthetők lettek volna a heves összeütközések, és talán maga a konfliktus is.
	Megállapítottam azonban, hogy a Fővárosi Közigazgatási Hivatal vezetőjének a törvényes eljárás érdekében kifejtett tevékenysége - a pénzügyi feltételek ellehetetlenítése - éppen azok számára okozhatja a legnagyobb sérelmet, akiknek a jogai érdekében fel kíván lépni, ezért felkérem, hogy az eljárásában ne csupán a törvény betűjét, de a célját is vegye figyelembe.
	A fentiek alapján a vizsgálatomat ajánlás nélkül, de az érintettek figyelmének felhívásával megszüntettem.

Budapest, 2000. szeptember 7.

Gönczöl Katalin