OBH 1872/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Romasz Anikó
dr. Kiss László
dr. Fogarassy Edit
Az eljárás megindulása 
	A nevét elhallgató panaszos beadványában sérelmezte, hogy a Pálhalmai Büntetés-végrehajtási Intézet sándorházai alegységében "embertelen körülmények" között helyezik el az előzetes letartóztatásban lévőket. Sérelmezte, hogy a zárkák túlzsúfoltak, és előfordult, hogy nem jutott fekvőhely minden fogvatartott számára. Kifogásolta a higiénés körülményeket is. 
	A panasz alapján az  1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdésére tekintettel, az Alkotmányban biztosított emberi méltósághoz való jog, és a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jog sérelmének a gyanúja miatt, hivatalból helyszíni vizsgálatot rendeltem el a Pálhalmai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet sándorházai alegységében.

Az érintett alkotmányos jogok
•	1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
(2) Senkit nem lehet kínzásnak, kegyetlen, embertelen, megalázó elbánásnak vagy büntetésnek alávetni, és különösen tilos emberen a hozzájárulása nélkül orvosi vagy tudományos kísérletet végezni.
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.

Alkalmazott jogszabályok
•	1979. évi 11. törvényerejű rendelet a büntetések és az intézkedések végrehajtásáról
36. § (1) Az elítélt jogosult
a) a higiéniai feltételeknek megfelelő egészséges elhelyezésre, az egészségi állapotának és a szabadságvesztés végrehajtása alatti tevékenységének megfelelő élelmezésre, egészségügyi ellátásra;

•	6/1996. (VII. 12.) IM rendelet a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól
20. § Az intézetbe befogadott elítéltet a közösségbe elhelyezés előtt - a külön jogszabályban foglaltak szerint - egészségügyi szempontból meg kell vizsgálni.
Az elítélt megismerése, egyéni nevelési terv készítése
69. § (1) Az elítéltet - a megyei (fővárosi) intézetek kivételével - az intézet felkészítő részlegében kell elhelyezni, ha a várható szabadulásig legalább egy év van hátra.
(2) A felkészítő részlegben kell elvégezni az elítélt egészségügyi, pedagógiai, munkaalkalmassági és - beleegyezésével - pszichológiai vizsgálatát.
(3) A felkészítő részlegben az elítélt legfeljebb harminc napig tartózkodhat. Ezt az időtartamot a parancsnok további harminc nappal meghosszabbíthatja.
(4) Nem kell a felkészítő részlegbe helyezni azt az elítéltet
a) aki az előzetes letartóztatását a szabadságvesztést végrehajtó intézetben töltötte, és a (2) bekezdésben foglalt feladatokat már elvégezték;
b) akinek a kényszergyógyítását rendelték el;
c) akit a személyiségzavara miatt az IMEI-ben vizsgálnak ki.
70. § (1) A pedagógiai és a pszichológiai vizsgálat célja, hogy feltárja az elítélt
a) személyiségét;
b) elképzeléseit a büntetés tartama alatti és a szabadulása utáni időszakra;
c) személyére alkalmazható módszereket, eszközöket.
(2) Az elítélt személyiségének a megismerése érdekében a nevelő tájékozódik az elítélt életútjáról, a bűncselekmény elkövetésének az okairól és körülményeiről, szociális helyzetéről, családi és társadalmi kapcsolatairól, iskolai, szakmai végzettségéről, foglalkozásáról, munkaképességéről, érdeklődési köréről és szokásairól, a szabadulás utáni elképzeléseiről.
(3) A felkészítő részlegben elhelyezett elítélt a munkavégzés alól mentesíthető, vagy részére csökkentett munkaidő állapítható meg.
71. § (1) A felkészítő részlegben a nevelő az elítéltről véleményt készít, javaslatot tesz a Bv. tvr.-ben meghatározott csoportokba való helyezésre, a foglalkoztatásra és a nevelési tervre.
(2) A nevelési tervet az elítélttel együttműködve kell kialakítani, azt szükség esetén módosítani kell.
72. § A 69. § (2) bekezdésében és a 70. § (1)-(2) bekezdésében foglalt feladatok végrehajtása akkor sem mellőzhető, ha az elítélt várható szabadulásáig kevesebb, mint egy év van hátra.
135. § (1) Az intézetben az elítéltek elhelyezésére körletet, azon belül zárkákat és lakóhelyiségeket kell kialakítani.
(2) Zárka az elítéltek elhelyezésére szolgáló olyan helyiség, amelynek ajtaja, ablaka (a továbbiakban: nyílászárók) a külön rendelkezésekben meghatározott biztonsági követelményeknek megfelel. A zárkában folyó vízzel ellátott mosdót, illetve - az ön- és közveszélyes magatartást tanúsító elítéltek elhelyezésére kialakított zárka kivételével - elkülönített WC-t kell kialakítani.
137. § (1) A zárkában (lakóhelyiségben) elhelyezhető létszámot úgy kell meghatározni, hogy minden elítéltre legalább hat köbméter légtér, és férfi elítéltek esetén három négyzetméter, a fiatalkorúak, illetve a női elítéltek esetén három és fél négyzetméter mozgástér jusson.
(2) A mozgástér meghatározása szempontjából a zárka (lakóhelyiség) alapterületéből az azt csökkentő berendezési és felszerelési tárgyak által elfoglalt területet figyelmen kívül kell hagyni.
138. § (1) A zárka (lakóhelyiség) felszerelési és berendezési tárgyait a 3. számú melléklet tartalmazza.
140. § Befogadó zárkát azon elítéltek elhelyezésére kell kijelölni, akiknek a 20. § szerinti egészségügyi vizsgálatát a befogadási eljárás során még nem végezték el.

•	3. számú melléklet a 6/1996. (VII. 12.) IM rendelethez
A zárka és a lakóhelyiség berendezései, felszerelési tárgyai
1. Személyenként:
-  fekhely;
-  ülőke;
-  szekrény.

A vizsgálat megállapításai:

	I. A fogvatartás körülményei:
	A Pálhalmai Országos Büntetés-végrehajtási Intézet sándorházai alegységében csak férfiakat tartanak fogva. A férőhelyek száma 538, ez a teljes intézeti létszám (1186) 45 százaléka. Vizsgálatunk időpontjában, 2001. február 8-án az intézetben 868 férfit tartottak fogva, így a telítettség 161 százalékos volt. Mindhárom végrehajtási fokozatban (fogház: 32, börtön: 666, fegyház: 2) őriznek fogvatartottakat. Az előzetes letartóztatásban lévő fogvatartottak aktuális száma 144 volt. A létszámtöbblet ellenére - a befogadó részleget kivéve - sehol nem volt tapasztalható olyan jellegű zsúfoltság, amely a fogvatartottak alkotmányos jogait sértette volna. A fogvatartottak nagy része napközben a különböző - belső vagy külső - munkahelyeken dolgozik, a külső körletek tágasak, az udvaron sportolásra is van lehetőség.
	A Pálhamai Büntetés-végrehajtási Intézetnek juttatott központi támogatásból a sándorházai alegység egyes részlegeit is felújítják. Megkezdődött a fegyelmi zárkák egy részének átalakítása az uniós követelményeknek megfelelő egyszemélyes zárkákká, így a most meglévő fegyelmi zárkák közül csak öt maradna meg eredeti funkciójában. A világítótestek külső burkolatának cseréje illetve égőkkel ellátása a közelmúltban megtörtént, így a zárkák sötétedés utáni megvilágítása kielégítő. 
	Az Intézetben a fűtést és melegvíz-szolgáltatást vezetékes gáz segítségével oldják meg. A látogatás idején a zárkákban és a közös használatú helyiségekben megfelelő volt a fűtés. A kondicionáló teremben és a fürdőkben a használat jellegéhez igazodóan magasabb hőmérséklet volt.
 	A sándorházai büntetés-végrehajtási intézmény külső munkahelyein - így egyebek mellett a sertéstelepen - hosszú időn át nem volt hivatásos állományú őrszemélyzetet. Az őrtornyokban a fogvatartottak látták el - fizetésért - a nappali őrszolgálatot. Az OBH 4135/2000. számú jelentésemben megtett - a fogvatartottak őrként való foglalkoztatására vonatkozó -  ajánlásomra a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka intézkedett. Az alkotmányos visszásságot előidéző helyzetet az Intézet alegységeiben megszüntette. A sándorházai  alegységben  megtartott helyszíni vizsgálat idején az őrtornyokban már nem fogvatartottak, hanem - átmenti megoldásként, a hivatásos állomány létszámkeretének a feltöltéséig - civil biztonsági szolgálat alkalmazottai teljesítettek őrszolgálatot.
	Az alegység felkészítő-befogadó részlegében a zárkák zsúfoltak, annak ellenére, hogy többségük két-három egybenyíló helyiségrészből áll. A részlegben esetenként 25-30 fogvatartottat helyeznek el. A helyszíni látogatás idején az egyik megtekintett - 30 fekvőhellyel ellátott - zárkában 20 fogvatartott tartózkodott. Elmondásuk szerint a hétfői körszállítással (négy nappal korábban) érkeztek, és a befogadásukra vártak. A befogadási eljárás - orvosi illetve pszichológusi vizsgálatok, munkaalkalmassági vizsgálat, befogadó bizottság eljárása - kb. tíz napot vesz igénybe. Csak azt követően kerülhetnek át az elhelyezési körlet zárkáiba. Az intézet parancsnoka elmondta, hogy egy országos parancsnoki utasítás szerint a befogadási időszak tíz napnál nem lehet kevesebb. A 6/1996. (VII. 12) IM rendelet szerint a fogvatartott maximálisan 30 napot tölthet a felkészítő részlegben, amely további 30 nappal meghosszabbítható. A hivatkozott IM rendelet 140. §-a szerint azon fogvatartottnak, akiknél a befogadási eljárás során még nem végezték el az egészségügyi vizsgálatot, befogadó zárkát kell kijelölni.
	A büntetés-végrehajtási intézetbe történő befogadások nagyságrendje sok esetben nem látható előre, ugyanakkor a rendelkezésre álló férőhelyek csak meghatározott számú fogvatartott szabályszerű elhelyezését teszik lehetővé. A befogadó és felkészítő részlegek átmeneti zsúfoltsága a jelenlegi börtönviszonyok mellett nem akadályozható meg. A megtekintett befogadó zárkában az emeletes fekvőhelyek kb. félméteres térközzel voltak elhelyezve, közöttük a szabad mozgásra nem volt lehetőség. A fogvatartottak személyes tárgyaikat a zárkán belül - szekrények hiányában - nem tudják elhelyezni. A zárka melletti helyiségben találhatók zárható lemezszekrények, de a fogvatartottak többsége az ágyán tartotta a holmiját. Az elhelyezési körülmények csak kivételesen indokolt szükséghelyzetben, egy-két napos tartózkodás esetén fogadhatók el. A túlzsúfolt körülmények között a felkészítési-befogadási eljárás hatályos szabályozása a fogvatartottakat az elviselhetőnél és a szükségesnél jóval hosszabb időtartamra embertelen, megalázó helyzetben tartja.
	A felkészítő részlegben tapasztaltak - az egy fogvatartottra jutó, a jogszabályban meghatározott mérték alatt maradó alapterületrész, illetve a harminc főre jutó egy mellékhelyiség, és a zárka felszerelés hiányossága - az embertelen, megalázó bánásmód tilalmába  ütköznek, ezért az alkotmányos visszásságot megállapítottam.
	Az Intézmény időnkénti jelentős túlzsúfoltsága miatt előfordult, hogy a fogvatartottak elhelyezését az egyes zárkák közötti átköltöztetésekkel, illetve a többletágyaknak az egyik zárkából a másikba  való átvitelével oldották meg. Az intézet parancsnokának tájékoztatása szerint legkésőbb a vacsoraidőt követően minden fogvatartott számára biztosított volt az önálló fekvőhely. Az előzetesen fogvatartottak zárkáiban a helyszíni ellenőrzés idején nem volt teljesen telített a létszám. A 11 illetve 13 ágyas zárkában 10 illetve 12 fogvatartott tartózkodott. A körszállítások miatt átmeneti jelleggel jelentősebb mértékben is megemelkedhet a fogvatartotti létszám. A körszállításba bekerülő, illetve azzal érkező fogvatartottak elhelyezésére csak 70 férőhellyel rendelkezik az intézet. Azokat a fogvatartottakat, akiket valamely okból más büntetés-végrehajtási intézetbe szállítanak át, az átszállítást megelőző utolsó munkanapon el kell különíteni, és az ún. felkészítő részlegbe kell áthelyezni. Amikor nem volt szabad férőhely, előfordult, hogy a fegyház büntetését töltő fogvatartottat közvetlenül az elhelyezési körletben lévő zárkájából szállították. Ennek indokát az intézet parancsnoka abban jelölte meg, hogy a fegyház fokozatú elítélt zárkaajtaját nap közben is zárva tartják, így az ő elkülönítése lényegében megoldott. 
	A fekvőhelyekkel kapcsolatban csak az 1999. illetve 2000. években bekövetkezett árvizi katasztrófahelyzet idején voltak gondjaik, de akkor sem fordult elő olyan helyzet, hogy a fogvatartottnak éjszakára ne lett volna önálló fekvőhelye. Az átmeneti gondokat az okozta, hogy a katasztrófavédelmi bizottság a tartalék ágyak közül hozzávetőleg 300 darabot - az árvízsujtott területek kitelepített lakosságának elhelyezésére - igénybevett. Az intézet parancsnoka a helyszíni vizsgálat alkalmával arról tájékoztatott, hogy az elszállított ágyak már hiánytalanul visszakerültek az intézet birtokába. Jelenleg a Pálhalmai Büntetés-végrehajtási Intézet leltár szerint összesen 2225 darab lemezbetétes fekvőhellyel rendelkezik. Ebből 1038 ágy van a sándorházai alegységben. Ez abban az esetben is elegendő lenne, ha a jelenlegi létszámot (868 fogvatartott) meghaladó elhelyezési kötelezettségük lenne. Az országos parancsnokság által biztosított anyagi erőforrásból a fekvőhelyek minőségi cseréjére, illetve számának növelésére is jelentősebb összeget fognak fordítani.
	A fentiek alapján a vizsgálat nem tárt fel olyan adatokat, amelyek a beadványban sérelmezett elhelyezési panaszt megerősítették volna. Ilyen problémáról a kikérdezett fogvatartottak sem tudtak.

II. Az elítéltek foglalkoztatása:
	Sándorházán a fogvatartottak 47 %-a (412 fő) dolgozik. A munkáltatás többségében a mezőgazdaság területére illetve az intézmény kiszolgáló egységeiben ellátandó feladatokra korlátozódik. A Dunai Vasmű - ahol a korábbi években a férfi fogvatartottak jelentős hányadának biztosítottak munkát - kisebb létszámú fogvatartottat tud foglalkoztatni a radiátorüzemében. A Pálhalmai Büntetés-végrehajtási Intézet mellett működik egy mezőgazdasági érdekeltségű gazdasági társaság (Agrospeciál kft). A dolgozó fogvatartottak döntő hányadát ez a vállalat foglalkoztatja. Ezen túlmenően néhányan költségvetési munkáltatásban vesznek részt: mosodán, park-gondozáson, karbantartó-részlegen, kazánházi fűtőként dolgoznak. A mélykúti alegység - intézményi területen kívül elhelyezett - kazánházaiban is férfi fogvatartott végzi a fűtői tevékenységet.
	A helyszíni vizsgálat során az intézet parancsnoka részletes tájékoztatást adott a fogvatartottak helyzetéről, ellátási - elhelyezési - higiéniai körülményeikről. A helyszíni vizsgálat lehetőségét felhasználtuk arra, hogy utóellenőrzés keretében megvizsgáljuk az Intézet mélykúti alegységével kapcsolatban az OBH 4135/2000. számú jelentésben megfogalmazott ajánlások gyakorlati megvalósítását is. A büntetés-végrehajtás országos parancsnoka írásban tájékoztatott az ajánlásokra tett intézkedéseiről. Egyebek mellett tájékoztatott arról is, hogy az intézet személyi állományának létszámát 11 fővel emelte. Az Intézet parancsnoka a mélykúti alegységben szolgálatot teljesítők létszámához 2 főt csoportosított át. Megszüntette az őrtoronyban figyelő szolgálatot ellátó őr-fogvatartottak ilyen jellegű munkáltatását. A Büntetés-végrehajtás Országos Parancsnoksága a Pálhalmai Büntetés-végrehajtási Intézet mindhárom alegységében a körletek karbantartási - felújítási - korszerűsítési munkálataira 2001-2002-ben összességében 35,4 M forint keretösszeget biztosít. Ebből az anyagi forrásból fogják - egyebek mellett - a mélykúti alegység minden zárkájában kialakítani a zuhanyzókat. Így a közös fürdőhelyiség felszabadul, s azt átalakíthatják foglalkoztatóvá. 
	Többféle megoldási tervet dolgoztak ki az intézet betöltetlen orvosi státuszának a betöltésére. A mélykúti alegységben fogvatartott fiatalkorú lányok oktatási - képzési - foglalkoztatási lehetőségeinek a további szélesítését tervezik a jövőben. A múlt évi vizsgálat után az Intézet vezetésének kezdeményezésére további foglalkoztatási lehetőségek nyíltak meg a fogvatartott nők részére. A Vöröskereszttel együttműködve szőnyegszövő tanfolyam indult. A felszerelést, az oktatókat és a nyersanyagot az egyesület biztosítja. Az intézetről megjelent sajtóközlemények hatására egy cipőkészítő cég  is bekapcsolódott a foglalkoztatásba. Cipőfelsőrész készítő műhelyt nyitottak az Intézetben. Az ajánlások végrehajtásának utóvizsgálatában az IM Büntetés-végrehajtási Felügyeleti Főosztály Szakmai Felügyeleti Osztályának két munkatársa is részt vett.

Ajánlás
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom: 
	az igazságügyminiszternek, hogy amennyiben a felkészítő-befogadó részlegekben a szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII. 12.) IM rendelet fogvatartási előírásai nem biztosíthatók, abban az esetben korlátozza a felkészítési eljárás időtartamát,
	a büntetés-végrehajtás országos parancsnokának, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy az Intézet befogadó zárkáiban a rendkívüli zsúfoltság a jövőben  megszűnjön és a jogszabályban előírt zárkafelszerelés minden zárkában - a felkészítő-befogadó részlegben is - biztosított legyen.

Kérem, hogy ajánlásommal kapcsolatos állásfoglalásaikról, intézkedéseikről az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény hivatkozott rendelkezése alapján adjanak tájékoztatást.

Budapest, 2001. február 20.

Gönczöl Katalin