Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának
JELENTÉSE

az OBH 1772/1999. számú ügyben

Panaszos: Hivatalból indult			
Érintett szervek: Budapesti Közlekedési Részvénytársaság              		
Vizsgálta: Dr. Kiss László főtanácsos

 
  1999. július

																				Ügyszám:OBH 1772/1999.
								Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (2) bekezdésére tekintettel, hivatalból vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében, a Budapesti Közlekedési Részványtársaság által létrehozott Metró Biztonsági Szolgálat működésével kapcsolatban. A vizsgálatot az indokolta, hogy a Biztonsági Szolgálat létrehozása és működése - amennyiben ez nem megfelelő körültekintéssel történik - az állampolgárok alapvető jogait veszélyeztetheti.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek.)
Az alapvető emberi jogok védelme (Alk. 8. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1993. évi XCV. törvény a vasútról
2. § (1) A vasút személyszállításra és árutovábbításra szolgáló kötöttpályás közlekedési rendszer, amelyhez
a) a vasúti pálya és tartozékai;
b) az üzemi létesítmény;
c) a vasúti jármű;
valamint az a)-c) pontokban megjelölt elemeket működtető, továbbá személyszállítást és árutovábbítást végző üzemeltető szervezet tartozik.
(3) A közforgalmú vasút tevékenysége az ország területére (országos közforgalmú vasút), illetve egy vagy több önkormányzat területére (helyi közforgalmú vasút) terjedhet ki. Helyi közforgalmú vasút a közúti vasút (villamos), a közúttól elkülönített vasút (magasvasút, kéregvasút, mélyvezetésű vasút - metró, helyiérdekű vasút - HÉV). A különleges pályával rendelkező, helyi forgalmat ellátó vasút (fogaskerekű vasút, sikló, sífelvonó és függőpálya) saját használatú is lehet.

10/1997. (I. 28.) Korm. rendelet a vasúti személyszállítási szerződésekről
A Kormány a vasútról szóló 1993. évi XCV. törvény (a továbbiakban: Vtv.) 11. §-ának (2) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeli el:
6. § (1) A személyszállítási szolgáltatást nem veheti igénybe
a) az önmagával tehetetlen személy,
b) a 6 éven aluli gyermek,
ha nincs kísérője.
(2) A vasúttársaság a személyszállítást megtagadhatja, illetve az utast a személyszállításból kizárhatja, ha az utas
a) ittas, botrányosan viselkedik, vagy más módon a többi utast magatartásával zavarja,
b) magatartásával a közlekedés biztonságát, utastársai testi épségét, egészségét, a vasúti kocsinak vagy berendezéseinek az épségét veszélyezteti,
c) érvénytelen jeggyel vagy menetjegy nélkül utazik, és menetjegyet az ellenőrzéskor sem vált;
d) menetjegyét, illetve kedvezmény igénybevételére jogosító igazolványát - felhívás ellenére - nem mutatja fel,
e) ruházatával, poggyászával vagy más módon a járművet, utastársai ruházatát vagy az utasok poggyászát beszennyezheti,
f) a vasúti kocsiba kézipoggyászként be nem vihető tárgyat visz be,
g) a menetdíj, a menetdíj-különbözet vagy a pótdíj megfizetését megtagadja.
9. § (7) Az utas a személyszállítás (fel- és leszállás, várakozás, utazás) során tartózkodni köteles a közlekedés biztonságát, a közlekedési eszközök, az utaskiszolgáló létesítmények és berendezések épségét, az utastársak kényelmét és nyugalmát zavaró magatartástól.
(8) A vasútállomáson (megállóhelyen) való tartózkodásra, üzleti jellegű tevékenység végzésére, a vonaton való elhelyezkedésre és az utazás alatti magatartásra vonatkozó szabályokat a vasúttársaság kiegészítő feltételekbe foglalja, amelynek kivonatát - utazási feltételként - a vasúti kocsiban és az állomásokon jól látható helyen kifüggeszti.

64/1998. (XII. 30.) Főv. Kgy. rendelet a Budapesti Közlekedési Részvénytársaság hatósági árformába tartozó viteldíjainak legmagasabb hatósági árként való megállapításáról és azok alkalmazási feltételeiről
4. § (1) A Budapesti Közlekedési Részvénytársaság jogosult a viteldíj lerovását és az utazási feltételek - melyeket a társaság köteles kiadni és a járműveken kifüggeszteni - betartását ellenőrizni. Ennek érdekében a menetjegyet, bérletet a társaság arra feljogosított dolgozójának ellenőrzés céljából át kell adni.

6/1988. (II. 12.) MT rendelet a közületi szervek rendészeti tevékenységéről
1. § (1) E rendelet hatálya kiterjed a gazdasági tevékenységet folytató belföldi jogi személyre, az állami költségvetési szervre és az egyesületre (a továbbiakban együtt: közületi szerv.)
3. § A közületi szerv rendészeti tevékenységét rendészet létrehozásával vagy más módon látja el.

1998. évi IV. törvény a vállalkozás keretében végzett személy- és vagyonvédelmi, valamint a magánnyomozói tevékenység szabályairól, a Személy-, Vagyonvédelmi és Magánnyomozói Szakmai Kamaráról
1. § (1) A törvény hatálya az egyéni, valamint a társas vállalkozás keretében végzett személy- és vagyonvédelmi, valamint magánnyomozói tevékenységre terjed ki.
(2) A törvény személyi hatálya a személy- és vagyonvédelmi tevékenységet folytatóra, a magánnyomozóra terjed ki.
12. § (1) A személy- és vagyonvédelmi, illetve a magánnyomozói tevékenységet végző személy hatósági jogkörrel nem rendelkezik, a hatóság eljárását nem akadályozhatja.
14. § (1) A vagyonőr a megbízó közterületnek nem minősülő létesítményének őrzése során jogosult:
a) a területre belépő vagy az ott tartózkodó személyt kiléte igazolására, a belépés, illetőleg a tartózkodás céljának közlésére, jogosultságának igazolására felhívni, ennek megtagadása vagy a közölt adatok nyilvánvaló valótlansága esetén az érintett belépését, ott tartózkodását megtiltani, és távozásra felszólítani;
b) a területre belépő, az ott tartózkodó vagy onnan kilépő személyt csomag, illetve menet-, szállítási okmány bemutatására felszólítani, csomagját, járművét, valamint a szállítmányt ellenőrizni;
c) a jogsértő személyt magatartása abbahagyására felszólítani.

15. § (1) A személy- és vagyonőr tevékenysége gyakorlása során - e törvényben meghatározott feltételek fennállása esetén - jogosult az intézkedésében érintett személyt felhívni kilétének igazolására. Ha az általa erre felkért személy önként és hitelt érdemlően nem igazolja kilétét, a személyazonosság megállapítására - indokolt esetben - igazoltatásra jogosult hatósági személyt kérhet fel.
(2) A személy- és vagyonőr jogosult a bűncselekmény elkövetésén tetten ért személyt a cselekmény abbahagyására felszólítani, a cselekmény folytatását megakadályozni, az elkövetőt elfogni és tőle a támadásra alkalmas eszközöket elvenni. Köteles azonban az elfogott személyt haladéktalanul a rendőrségnek vagy az ügyészségnek átadni, ha erre nincs mód, ezek valamelyikét értesíteni. Így kell eljárni a tetten ért személytől elvett, támadásra alkalmas eszközöket illetően is.
(3) A személy- és vagyonőr arányos mérvű kényszerítő testi erő alkalmazásával
b) a védett létesítménybe, területre való jogosulatlan belépést megakadályozhatja, a jogosulatlanul bent tartózkodót onnan eltávolíthatja;
(5) A személy- és vagyonőr a feladata ellátása során vegyi eszközt (gázsprayt), gumibotot, őrkutyát, valamint - az erre vonatkozó jogszabályok rendelkezései szerint - lőfegyvert, gáz- és riasztófegyvert tarthat magánál és azokat csak jogos védelmi helyzetben, illetve végszükség esetén alkalmazhatja.

1997. évi LXXVIII. törvény az épített környezet alakításáról és védelméről
Fogalommeghatározások
2. § E törvény alkalmazásában:
12. Közterület: közhasználatra szolgáló minden olyan állami vagy önkormányzati tulajdonban álló földterület, amelyet a rendeltetésének megfelelően bárki használhat, és az ingatlan-nyilvántartás ekként tart nyilván. Egyéb ingatlanoknak a közhasználat céljára átadott területrészére - az erről szóló külön szerződésben foglaltak keretei között - a közterületre vonatkozó rendelkezéseket kell alkalmazni. Közterület rendeltetése különösen: a közlekedés biztosítása (utak, terek), a pihenő és emlékhelyek kialakítása (parkok, köztéri szobrok stb.), a közművek elhelyezése.
 
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
30. § (1) A Rendőrség a bűncselekmény elkövetőjének elfogása és előállítása, vagy a közbiztonságot veszélyeztető cselekmény vagy esemény megelőzése, megakadályozása érdekében a rendőri szerv vezetője által meghatározott nyilvános helyen vagy a közterület kijelölt részén az oda belépőket vagy az ott tartózkodókat igazoltathatja.

124/1993. (IX. 22.) Korm. rendelet a közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről
A Kormány a közbiztonság védelme érdekében az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének i) pontjában előírt feladata körében a következőket rendeli el:
1. § (1) Tilos az e rendelet mellékletében felsorolt, a közbiztonságra különösen veszélyes eszközt közterületen, nyilvános helyen vagy közforgalmú közlekedési eszközön birtokolni.
(3) Nem vonatkozik az (1) bekezdésben foglalt tilalom
a) jogszabályban kényszerítő eszköznek minősített eszközre, továbbá a fegyveres erők, a rendőrség, a büntetés-végrehajtási testület, a nemzetbiztonsági szolgálatok és a rendészeti szervek eszközeire, ha azokat az arra feljogosított birtokolja;

b) azokra a rendeltetésszerűen munkavégzési, sport és a szokásos életvitel körében használt eszközökre, amelyeknek a közterületen való birtoklása - így különösen a rendeltetésszerű használathoz történő szállítása - indokolt, feltéve, ha a tényleges munkavégzésen (tevékenységen) vagy az igazolható munkavégzéshez (tevékenységhez) szükséges szállításon kívül a birtoklás (szállítás) rejtve vagy a szokásos módon becsomagolva, szétszedve vagy tárolóeszközben, illetőleg egyéb biztonságos módon történik;
d) a gázspray-re, amennyiben az megfelel ezen rendelet 3. §-ának (2) bekezdésében előírt feltételeknek, kivéve a közterületen vagy nyilvános helyen tartott, a gyülekezési jog körébe tartozó rendezvényeket, választással összefüggő gyűléseket, vallási szertartásokat, rendezvényeket, körmeneteket, kulturális és sportrendezvényeket;
Melléklet a 124/1993. (IX. 22.) Korm. rendelethez
A közbiztonságra különösen veszélyes eszközök: 10. Gumibot (rendőrbot).

A vizsgálat megállapításai: 
	A Metró Biztonsági Szolgálat megalakulását követően a sajtó fokozottan érdeklődött az új intézmény iránt (Népszabadság, Magyar Hírlap 1999. 04.01.,Napi Magyarország 04.02., stb.). Az utazási körülményekben bekövetkezett pozitív változások elismerése mellett az újságcikkek hangot adtak bizonyos aggályoknak is, amiatt, hogy a szolgálatot ellátó biztonsági őrök felszereléséhez gumibot és gázspray tartozik. 
	A Metró Biztonsági Szolgálat rendeltetésszerű működéséhez olyan feladatok is tartoznak, mint a kéregetők és a metróban tartózkodó hajléktalanok eltávolítása, az engedély nélküli árusítás megakadályozása, az utazási feltételek betartásának ellenőrzése. Az intézkedések nem megfelelő végrehajtása veszélyeztetheti az állampolgárok jogait, ezért tájékoztatást kértem a Metró Biztonsági Szolgálat létrehozásának indokairól, feladatköréről, az intézkedések végrehajtásának szabályairól és a működés eddigi tapasztalatairól. 
	A Budapesti Közlekedési Részvénytársaság (BKV) vezérigazgatója a következőkről tájékoztatott:
	A metróállomások a főváros legnagyobb forgalmú, nagy tömegeket vonzó létesítményei. A budapesti metróvonalak állomásait naponta több, mint 2,2 millió utas (le és felszálló) veszi igénybe. A legnagyobb forgalmú állomások mindegyikén, munkanapokon százezret meghaladó az utasforgalom. Az utasok rendelkezésére álló területek használatát, az utazási körülményeket mind jobban zavarták az engedély nélküli árusok, az esetenként agresszív kéregetők, a hajléktalanok állandó jelenléte, az emiatt kialakult tarthatatlan higiéniai állapotok. Emellett alkalmanként a metró anyagi javaiban, berendezéseiben is jelentős károk keletkeztek. Esetenként a rend fenntartása érdekében fellépő személyzet biztonsága is veszélybe került. A Társaság az illetékes hatóságokkal együttműködve igyekezett megakadályozni a körülmények további romlását, de az elért eredmények nem voltak kielégítőek, amit az utaspanaszok nagy száma is igazolt.   
	A BKV 1998. szeptember 9-én - a közbeszerzési törvény előírásainak betartásával - pályázatot írt ki a metró vonalak állomásain és járművein történő személy- és vagyonvédelmi feladatok ellátására. A beérkezett ajánlatok elbírálását követően 1999. január 18-án írták alá a vállalkozói szerződést a Top Secret Kft.-vel és a Discrate Security Kft.-vel. A szerződések melléklete volt a Működési Szabályzat, amelyet mindkét vállalkozó elfogadott. Ugyancsak a szerződés melléklete volt a vállalkozók közötti együttműködési szerződés, amelyet 1999. március 17-én írtak alá. A feladatok ellátását a szolgálatok 1999. április 1-én kezdték meg. A szerződés 2001. december 31-ig érvényes.

	A két vállalkozás, mint Metró Biztonsági Szolgálat, a BKV Rt. Metró Üzemigazgatóság Forgalmi Főmérnökségének szakmai irányítása mellett látja el feladatait. Együttműködik az állomások felügyeletét ellátó személyzettel és a rendőrséggel. A szolgálat dolgozói formaruhát viselnek, személyi felszerelésük URH rádió, gázspray és gumibot, amelyet jogos önvédelem esetén használhatnak. Segédeszközként elsősegélynyújtó csomaggal és budapesti útikalauzzal rendelkeznek.
	Egyidejűleg 40 biztonsági őr teljesít szolgálatot a két metró vonalon. A szolgálatot állomásra vezényelt, a vonalon járőröző és civil ruhás járőrpárok vegyesen látják el.
	A Metró Biztonsági Szolgálat Működési Szabályzata a következők szerint határozza meg a szolgálat részletes feladatait:
"- Az utasok - kiemelten a gyermekek és az idősek - biztonságának, testi épségének biztosítása.
- Tájékoztatás és intézkedés során udvarias kapcsolattartás az utasokkal, szükség szerint utastájékoztatás.
- A metró üzemvitelével kapcsolatos (biztonsági előírások, utazási feltételek, cselekmények és magatartási formákra vonatkozó) előírások betartásának ellenőrzése, a szabálysértések megakadályozása, hatékony intézkedések kezdeményezése annak megszegőivel szemben.
- A metró vonalakon garázdálkodó, deviáns magatartást tanúsító személyek kiszűrése, eltávolítása.
- Szeszesital vagy kábítószer hatása alatt álló személyek, csoportok kiszűrése, figyelemmel kísérése, szükség esetén gyors, határozott beavatkozás.
- Lehetőség szerint az öngyilkos jelöltek vizuális felderítése, cselekményük megakadályozása, a forgalmi ügyelet értesítése és szükség esetén közreműködés az elrendelt intézkedések megtételében.
- A szolgálatban lévő személyzetre, utasokra, környezetre, közerkölcsre, az objektumra potenciálisan veszélyes elemek kiszűrése, lehetőség szerint belépésük előtti vizuális felderítésük.
- A metró egész területén az engedély nélkül végzett tevékenységek (adatgyüjtés, árusítás, reklám, valamint a passzív és agresszív kéregetés) megakadályozása, megszüntetése, az érvényben lévő előírások figyelembevételével.
- A kóbor állatok jelzése a KFM-nek, befogásukra és elszállításukra történő intézkedések megtétele a megfelelő végrehajtó szervek felé.
- A járműveken, állomásokon, utasterekben való jogosulatlan bent tartózkodás megakadályozása, eltávolításuk a metró területéről (csavargók, hajléktalanok).
- Elhagyott, gazdátlan csomagok felderítése, a KFM értesítése és a továbbiakban a rendelkezése szerinti intézkedések megtétele, helyszín biztosítás, közreműködés az elhárításban, állomások kiürítésében, egyéb szükséges feladatok ellátásában.
- Megelőzni, illetve megakadályozni a létesítmények, a működő és nem üzemelő állomási berendezések nem rendeltetésszerű igénybevételét, a tönkretételt, a szennyezést, a rongálást, az eltulajdonítást (járművek rongálása, ülések összevagdalása, állomási és jármű utastéri falfelületek összefirkálása, üvegajtók, utastéri világítótestek megrongálása, burkolatok törése, jegykiadó automaták, jegykezelő berendezések, tűzoltókészülékek, szeméttároló edények, táblák, korlátok, kamera, stb.)
- Katasztrófák (természeti, civilizációs) miatt bekövetkezett rongálódások, meghibásodások, balesetek esetén, vészhelyzetekben a menetirányító rendelkezése szerinti intézkedések végrehajtása, a hatóságokkal, mentő és karbantartó egységekkel, valamint a polgári védelemmel való együttműködés.

-A szolgálatban lévő személyzet kérésére együttműködés és közreműködés a forgalmi zavarok, balesetek elhárításában.
- Rendkívüli forgalmak, rendkívüli események esetén a rend biztosítása, a KFM által elrendelt feladatok végrehajtása.
A feladatok ellátására vonatkozó részletes szabályozást az Őrszolgálati Utasítás tartalmazza."
	Az állomány tevékenységét a területi instruktorok folyamatosan, a területi igazgatók időszakosan ellenőrzik. Ellenőrzésükre jogosult a metró üzemigazgatója, forgalmi főmérnöke és az általuk írásban kijelölt személyek.
	1999. április 20-án a Forgalmi Főmérnökség rendkívüli megbeszélést kezdeményezett az üzemigazgatósághoz érkezett panaszokban, bejelentésekben és újságcikkekben jelzett, valamint az ellenőrzéseken tapasztalt problémák megoldása érdekében. 
	A területi igazgatók beszámoltak arról, hogy több esetben volt szükség az intézkedések befejezéséhez a rendőrség segítségére. Valamennyi esetben a szolgálat dolgozói jelentést készítettek, amelynek alapján vizsgálták az intézkedések jogosságát. Két esetben rendőrségi vizsgálatra került sor.
	A forgalmi főmérnök felhívta a biztonsági őrök figyelmét arra, hogy a személy és vagyonőrökre vonatkozó törvény előírásait messzemenően be kell tartani. Testi erő és kényszerítő eszközök alkalmazására csak végszükségben, kizárólag jogos védelem esetén kerülhet sor. Az intézkedések alkalmával a személyiségi jogokat tartsák tiszteletben és az utazóközönséget feleslegesen ne zaklassák.
	Az értekezleten meghatározták a Működési Szabályzat egyes fogalmainak pontos jelentését. Az ittasság megítélésénél azt az utast kell ittasnak tekinteni, akiről szemmel láthatóan megállapítható, hogy egyensúlyzavara van, imbolyog, dülöngél, nem képes járásán, tartásán uralkodni, a mozgólépcsőn bizonytalanul tud közlekedni, a peronon fennáll a pályára kerülés veszélye, kiszámíthatatlan a cselekedete és annak következménye, saját és utastársai biztonsága veszélybe kerülhet. Az intézkedésnél figyelemmel kell lenni ara, hogy egészségügyi problémák is okozhatnak hasonló tüneteket, ilyenkor orvosi ellátásról kell gondoskodni.
	A tisztázatlan ruházat alatt az erősen szennyezett, olajos, vagy olyan nagy mértékben piszkos ruházatot kell érteni, amely a többi utas ruházatát vagy a jármű berendezési tárgyait is elszennyezheti. Akinek a ruházata pecsétes, sáros, még nem elég ok arra, hogy az utazásból kizárásra kerüljön.
	Jegyellenőrzés: A biztonsági őr nem jegyellenőr, csak attól az utastól kérheti a jegy felmutatását, aki az utazási feltételeket megsérti, a közlekedést zavarja vagy a biztonságot veszélyezteti.
	1999. május 1-től kezdve minden eseményt jelentésben dokumentálnak és azt az üzemvezetőség ellenőrzi. Az utaspanaszokat a forgalmi főmérnökség megküldi a szolgálatoknak, kivizsgálásuk eredményéről a metró üzemigazgatót minden esetben írásban tájékoztatni kell. Ha a kivizsgálás során megállapítható, hogy az őr intézkedése nem felelt meg az előírásoknak, vagy törvényi előírásokat sértett, az őrnek a metró területén történő további foglalkoztatását meg kell szüntetni.
	A kapott tájékoztatás alapján megállapítottam, hogy a Metró Biztonsági Szolgálat létrehozása indokolt volt. A metrót igénybevevő állampolgárok biztonságának megóvása, az utazási feltételek és a metró területén a hatályos jogszabályok betartatása a Társaság feladata.  A metró a vasútról szóló 1993. évi XCV. törvény hatálya alá tartozó szervezet. Az utazási feltételeket a vasúti személyszállítási szerződésekről szóló 10/1997. (I. 28.) Korm. rendelet alapján állapítja meg. Ezek betartatása az utazóközönség érdekeit is szolgálja. 

A szabályok érvényesítése - tekintettel arra, hogy a metró sajátos üzemeltetési rendje miatt a szerelvényeken és az állomásokon közvetlen felügyeletet ellátó személyzet nincs, a peronokat, mozgólépcsőket kamerákon keresztül figyelik - vagy saját rendészeti szervezet létrehozását, vagy személy és vagyonvédelemi vállalkozással történő szerződéskötést tett szükségessé.
	A Biztonsági Szolgálat részére a Működési Szabályzatában meghatározott további feladatok jogszabályi feltételeit a vállalkozás keretében végzett személy- és vagyonvédelmi  tevékenység szabályairól szóló 1998. évi IV. törvény állapítja meg. A törvény szerint a vagyonőr a megbízó közterületnek nem minősülő létesítményének őrzése során jogosult a feladatának ellátására. A metró vonalai és állomásainak azon területei, ahová csak érvényes menetjegy birtokában lehet belépni, nem minősülnek közterületnek.
	A biztonsági szolgálatot ellátó vagyonőrök intézkedéseinek szabályait és a védelmükre szolgáló eszközöket ugyancsak a fenti törvény állapítja meg. A törvény alapján a személy- és vagyonőr a feladata ellátása során vegyi eszközt (gázsprayt), gumibotot, őrkutyát, valamint - az erre vonatkozó jogszabályok rendelkezései szerint - lőfegyvert, gáz- és riasztófegyvert tarthat magánál és azokat csak jogos védelmi helyzetben, illetve végszükség esetén alkalmazhatja. Mindezekre tekintettel a nem közterületnek számító területen jogszerű a Biztonsági Szolgálat vagyonőrei részére rendszeresített gumibot és gázspray nyilt hordása és jogos védelmi helyzetben vagy végszükség esetén történő használata. Nem jogosultak az eszközök használatára - törvényi felhatalmazás hiányában -  az intézkedések kikényszerítése céljából, továbbá nem tarthatják maguknál a gumibotot akkor sem, ha a metró közterületnek nem minősülő területének határvonalát átlépik. Az utóbbi esetben rájuk is vonatkoznak a közbiztonságra különösen veszélyes eszközökről szóló 124/1993. (IX. 22.) Korm. rendelet szabályai. A rendelet ugyanis a gumibotot a közbiztonságra különösen veszélyes eszközök közé sorolja.
	Az intézkedések kikényszerítésére a vagyonőrnek nincs lehetősége. Arányos mérvű kényszerítő testi erőt kizárólag akkor alkalmazhat, ha ezzel a védett létesítménybe, területre való jogosulatlan belépést kell megakadályoznia, vagy a jogosulatlanul bent tartózkodó eltávolításához van erre szükség. 
	A vagyonőrnek is - mint minden állampolgárnak - joga van a bűncselekmény elkövetésén tetten ért személyt elfogni és tőle a támadásra alkalmas eszközöket elvenni. Köteles azonban az elfogott személyt haladéktalanul a rendőrségnek vagy az ügyészségnek átadni, ha erre nincs mód, ezek valamelyikét értesíteni. 
	A Működési Szabályzat általában pontosan és közérthetően tartalmazza a Biztonsági Szolgálat feladatkörét, azonban az egyes pontjaiban előforduló fogalmak további értelmezésre szorulnak. Bizonytalan fogalmaknak tartom a "deviáns magatartás", a "potenciálisan veszélyes elemek kiszűrése", "a kábítószer hatása alatt álló személyek, csoportok kiszűrése" megjelöléseket. A Szabályzat nem ad útbaigazítást arra sem, hogy ilyen személyek észlelése esetén, mi a teendője a biztonsági őrnek. A Szabályzat aktualizálására a vállalkozási szerződés lehetőséget biztosít.
	A vállalkozási szerződés előírja, hogy a felek havonta legalább egy alkalommal közös értékelést és feladatkoordináló megbeszélést tartanak. A Működési Szabályzat alapján a Biztonsági Szolgálat minden tagja csak a megfelelő oktatás után léphet szolgálatba és a későbbiek folyamán is köteles részt venni az előírt továbbképzéseken. A képzési tematikában a konkrét szakmai, jogi ismereteken túlmenően olyan tárgyak is szerepelnek, mint az etikai kódex, pszichológiai ismeretek, intézkedési morál, szituációs helyzetgyakorlatok. A képzés, a rendszeres ellenőrzés és az utaspanaszok vizsgálata alapján szerzett tapasztalatok elősegítik a Szolgálat jogszerű működését.

	A rendelkezésre álló információk alapján megállapítottam, hogy a Metró Biztonsági Szolgálatának létrehozása és eddigi működése nem sérti az állampolgári jogokat, ezért ajánlással nem élek. Felhívom azonban a Budapesti Közlekedési Részvénytársaság vezérigazgatójának figyelmét arra, hogy a Szolgálat Működési Szabályzatában a jelenleginél pontosabban határozzák meg a biztonsági őrök feladatait és az intézkedések végrehajtásának módját, a rendőrség vagy más - intézkedésre jogosult - hatóság kötelező értesítésének, segítségül hívásának eseteit.	A módosításokról tájékoztatást kérek.

Budapest, 1999. július

								Gönczöl Katalin