OBH 1720/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása

Panaszos azért fordult az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, mert a következőket találta sérelmesnek a szigligeti önkormányzat adóztatási gyakorlatával kapcsolatban :
1)  a Szigligeten található építménye után már több éve a többi ingatlanra kivetett építményadó több mint tízszeresét vetik ki,
2) azok, akik állandó lakosai Szigligetnek és életvitelszerűen ott élnek lényegesen kevesebb adó fizetésére kötelezettek, mindezen kedvezmény érdekében panaszos és fia 1995. március 13-tól 1995. december 28-ig állandó lakosnak bejelentkezett, de ezt az adó kivetésekor figyelmen kívül hagyták,
3) az 1997. évi és 1998. évi adó kivetéséről csak 1998. augusztus 11-én kapott értesítést., a panaszos megítélése szerint az összeg túl magas volt.
4) a szigligeti önkormányzatnak tudomása van arról, hogy Szigligeten él, mégis a bajai önkormányzat végezte el a környezettanulmányt,
 5) sérelmesnek tartja azt is, hogy minden hivatalos küldeményét Bajára, az állandó lakcímére küldik.
Panaszos az eljárás folyamán ismét megkereste az országgyűlési biztost és tájékoztatta, hogy nem tudja kifizetni az 1999. évre vonatkozó építmény adót sem.
A vizsgálatot az Alkotmányban biztosított jogállamiságból fakadó jogbiztonság (Alk. 2. § (1) ) valamint a diszkrimináció tilalma (Alk. 70/A § (1) bek.) sérelmének gyanúja miatt indítottam.
Bár a panaszos a szükséges iratokat megküldte, a vizsgálat során felmerült, hogy az ügy megítélése szempontjából további információkra van szükség, ezért megkerestem Szigliget község önkormányzatának polgármesterét, valamint jegyzőjét, akik a szükséges felvilágosítást határidőben megadták, valamint a szükséges iratokat megküldték.

Megállapított tényállás

1996. április 9-én kelt határozatban Szigliget- Hegymagas körjegyzője az 1996. évre 30250 Ft. építményadót vetett ki a panaszos építményére, melynek első felét 1996. április 30-ig, második felét pedig 1996. szeptember 15-ig kellett megfizetni.
Panaszos 1996. május 27-én méltányossági kérelmet nyújtott be.
1996. október 21-én a jegyző 2/22-4/1996.sz. határozatában az 1995. évi építményadóból fennálló hátralékát és járulékait elengedte, az 1996. évre kivetett építményadóból 10 ezer Ft-ot elengedett és a fennmaradó összegre 6 havi részletfizetést engedélyezett.

A polgármester 1997. december 22-i keltezésű levélben a szigligeti önkormányzat a 9/1995. sz. építményadóról szóló rendeletének módosításáról tájékoztatta panaszost.

1998. augusztus 11-én panaszos adószámla egyenleg értesítést kapott a Szigliget- Hegymagas körjegyzőségtől, melyben tájékoztatták, hogy 1997. évre 42293 Ft. hátraléka van, 1998. évre vonatkozóan pedig 30250 Ft.  A fennálló tartozás 70536 Ft, melyből a kézhezvételkor 55411 Ft-ot ki kell a fizetni a fennmaradó 15125 Ft-ot pedig 1998. szeptember 15-ig.
1998. augusztus 25-én panaszos levélben a körjegyzőhöz fordult, és megérdeklődte, hogy miért nem kapott értesítést az év első felében, valamint levélben előadta azt is, hogy 1997-ben sem kapott semmiféle tájékoztatást az adófizetési kötelezettségével kapcsolatban, így nem érti, hogy miért számítanak fel késedelmi pótlékot az 1997. évre vonatkozóan.
1998. szeptember 10-én a körjegyző a következő tartalmú levelet küldte a panaszosnak: "  (...) az adókivetésről és az esedékes tartozásokról minden évben két alkalommal ( februárban és augusztusban) értesítjük az adózó állampolgárokat.  Önt is értesítettük 1997-ben és 1998-ban is.  Mi sem bizonyítja az értesítés kiküldését, mint az, hogy reagált az 1998. augusztusban kiküldött levelünkre.  Mivel nem állandó lakos Szigligeten, a fizetési értesítéseket a bajai címére kellett küldenünk."
1998. október 10-én panaszos a képviselő testülethez fordult levelében.  Ebben a levelében panaszos kifejtette, hogy méltánytalannak érzi a kivetett adó mértékét
1998. november 4-én a körjegyző értesítette a panaszost, hogy a képviselő testülethez írt beadványt méltányossági kérelemnek tekinti, és ezért környezettanulmányt kér a kérelem megfelelő elbírálásához a bajai polgármesteri hivataltól.
1998 november 18-án a bajai önkormányzat eleget téve a szigligeti önkormányzat megkeresésének környezettanulmányt készített a panaszos bajai otthonában.
1998. december 21-én született 2-680-4/1998. sz körjegyzői határozatban az 1997. évre vonatkozó teljes tartozását elengedték a panaszosnak, a 1998. évre vonatkozóan pedig 12 havi kamatmentes részletfizetést engedélyeztek.

1999. január 11-én panaszos ismét a körjegyzőhöz fordult és kifejtette, hogy az 1998. évi adót nem áll módjában elfogadni.  Majd hivatkozott arra, hogy 1998. október 1-én "panaszlevelet"  írt a képviselő testületnek, melyre még mindig nem kapott választ.
1999. február 8-án a polgármester levélében tájékoztatta a panaszost, hogy panasz beadványát a március havi testületi ülésen fogják tárgyalni.
1999. február 26-án 2/00594/1999. sz körjegyzői határozatban 36300. Ft-ot állapított meg 1999. évre építményadóként.  A határozatban tájékoztatták a panaszost, hogy az összeg felét 1999. március 16-ig, a fennmaradó összeget 1999. szeptember 15-ig fizetheti be az adóalany késedelmi pótlék mentesen.
1999. június 8-án a panaszosnak a polgármester válaszolt a képviselő testület nevében.
Ebben a levélben a polgármester előadta, hogy az 1998. október 1-én kelt beadványát a körjegyző méltányossági kérelemként bírálta el.
Ennek megfelelően 42293 Ft-ot elengedett, valamint az 1998. évre vonatkozó építményadót 12 havi részletfizetést engedélyezett.
A részleteket azonban a panaszos nem fizette meg a levél keletkezéséig.
A polgármester levelében még a következőkről tájékoztatta a panaszost:  " Az adókivetés szempontjából - mint minden önkormányzatnál - különbséget kellett tennünk az építményadó kivetésénél a helyi lakók és a nyaraló tulajdonosok között (...) Azoknak a bejelentkezett állandó lakosoknak, akik csak az év egy részét tartózkodnak állandó lakosként Szigligeten ( egész évben életvitelszerűen nem tartózkodnak a településen, házastársuk, vagy gyermekeik más községben állandó lakosok) a kivetett építményadóból 10% kedvezményt biztosítunk.
Mivel ön fele részben tulajdonosa a Majális utcai nyaralónak lehetősége van az építményadó megosztására a tulajdonosok arányában (...) amennyiben élni kíván a lehetőséggel kérem jelezze az adóhatóságunknál. "
 (A panaszos a fent említett ingatlannak 1/2-d részében tulajdonosa, a másik 1/2 rész tekintetében csak haszonélvezője.)

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar köztársaság alkotmányáról szóló 1949. évi XX. tv.

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
70/I. § A Magyar Köztársaság minden állampolgára köteles jövedelmi és vagyoni viszonyainak megfelelôen a közterhekhez hozzájárulni.

A helyi adókról szóló 1990. évi C törvény

1. § (1) E törvény felhatalmazása és rendelkezései szerint a települési (községi, városi, fôvárosi és kerületi) önkormányzat képviselôtestülete (a továbbiakban: önkormányzat) rendelettel az illetékességi területén helyi adókat (a továbbiakban: adót) vezethet be.
2. § Az önkormányzat adómegállapítási joga az e törvényben meghatározott adóalanyokra és adótárgyakra terjed ki.
4. § Az adókötelezettség az önkormányzat illetékességi területén a következôkre terjed ki:
a) az ingatlantulajdonra, ingatlanhoz kapcsolódó vagyoni értékű jogra,
b) munkaerô foglalkoztatására,
c) nem állandó lakosként való tartózkodásra és
d) az e törvényben meghatározott gazdasági tevékenység gyakorlására (a továbbiakban együtt: adótárgy).
5. § Az önkormányzat rendeletével:
a) vagyoni típusú adók,
b) kommunális jellegű adók, továbbá
c) helyi iparűzési adó
bevezetésére jogosult.
7. § Az önkormányzat adómegállapítási jogát korlátozza az, hogy:
b) a vagyoni típusú adók körében az adót egységesen - vagy tételes összegben, vagy a korrigált forgalmi érték alapulvételével - határozhatja meg,
c) az általa bevezetett adó mértékeként nem állapíthat meg többet az adómaximumnál,
1. Építményadó
Az adókötelezettség
11. § (1) Adóköteles az önkormányzat illetékességi területén lévô építmények közül a lakás és a nem lakás céljára szolgáló épület, épületrész (a továbbiakban együtt: építmény).
(2) Az építményadó alkalmazásában az építményhez tartozik az építmény rendeltetésszerű használatához szükséges - a település rendezési tervében elôírt, vagy ennek hiányában a helyben szokásos mértéket meg nem haladó - földrészlet. A helyben szokásos földrészlet mértékét az önkormányzat állapítja meg.
(3) Az adókötelezettség az építmény valamennyi helyiségére kiterjed, annak rendeltetésétôl, illetôleg hasznosításától függetlenül.
12. § (1) Az adó alanya (3. §) az, aki a naptári év (a továbbiakban: év) elsô napján az építmény tulajdonosa. Több tulajdonos esetén a tulajdonosok tulajdoni hányadaik arányában adóalanyok. Amennyiben az építményt az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyoni értékű jog terheli, az annak gyakorlására jogosult az adó alanya. (A tulajdonos, a vagyoni értékű jog jogosítottja a továbbiakban együtt: tulajdonos).
(2) Valamennyi tulajdonos által írásban megkötött és az adóhatósághoz benyújtott megállapodásban az (1) bekezdésben foglaltaktól el lehet térni.
13. § Mentes az adó alól:
a) a szükséglakás,
b) a gyógy- vagy üdülôhelynek nem minôsülô kistelepülésen fekvô komfort nélküli lakásból 100 m2,
c)
d) a szociális, egészségügyi és gyermekvédelmi, illetôleg a nevelési-oktatási intézmények céljára szolgáló helyiség,
e)
f) a költségvetési szerv, a közszolgáltató szervezet, valamint az egyház tulajdonában álló építmény,
g) a lakás és az üdülô épülethez tartozó kiegészítô helyiségek,
h) az állattartást szolgáló épület, valamint az ehhez kapcsolódó raktárak, tárolók, továbbá a növénytermesztéshez kapcsolódó tároló épületek (pl. a műtrágyatárolók, magtárak stb.).
15. § Az adó alapja az önkormányzat döntésétôl függôen:
a) az építmény m2-ben számított hasznos alapterülete, vagy
b) az építmény korrigált forgalmi értéke.
16. § Az adó évi mértékének felsô határa:
a) a 15. § a) pontja szerinti adóalap-számítás esetén: 900 Ft/m2,
b) a 15. § b) pontja szerinti adóalap számítás esetén: a korrigált forgalmi érték 3%-a.
42. § (1) A magánszemély terhére az adóhatóság által megállapított adó, továbbá a vállalkozó adóalanyt terhelô építményadó és telekadó évi két részletben fizethetô meg.
(2) Az adóelôleg és az adó megfizetésének esedékességét az adózás rendjérôl szóló törvény állapítja meg.
(3) Ha az esedékesség idôpontjáig az adókivetés nem történt meg, akkor az adófizetést az önkormányzat által meghatározott módon és idôben kell teljesíteni.
51. § Ha az önkormányzat a helyi adót bevezeti, az adóalany köteles a bevezetett adó megállapításához szükséges valamennyi - az önkormányzat felhívásában megjelölt - adatot szolgáltatni az adott év január 1-jei állapotának megfelelôen.
7. tulajdonos: az ingatlan tulajdonosa az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban tulajdonosként szerepel. Amennyiben az ingatlan tulajdonjogának átruházására irányuló, ingatlan-nyilvántartási bejegyzésre alkalmas szerzôdést a földhivatalhoz benyújtották, a szerzô felet kell tulajdonosnak tekinteni.
21. állandó lakos: aki a lakcímbejelentés szabályai szerint nyilvántartásba vett lakóhellyel, tartózkodási hellyel rendelkezik az önkormányzat illetékességi területén;

Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI tv.

17. § (1) Az adót, a költségvetési támogatást
c) az adóhatóság: kivetéssel, kiszabással, utólagos adómegállapítással, illetôleg azonnali ellenôrzéssel állapítja meg.
(2) Az adókat adónként, a költségvetési támogatást támogatásonként az adó- illetve a költségvetési támogatás alapjának meghatározására elôírt idôszakonként kell megállapítani.
25. § (1) Az adót [3. § (3) bek.] az e törvényben vagy más törvényben meghatározott esedékességekor az köteles megfizetni, akit arra jogszabály kötelez. A levont adót, adóelôleget annak kell megfizetnie, aki azt levonta. A beszedett adót az adóbeszedésre kötelezett fizeti meg.
(2) Ha az adózó az esedékes adót nem fizette meg és azt tôle nem lehet behajtani, az adó megfizetésére határozattal kötelezhetô:
27. § (1) Az adót e törvény mellékletében vagy törvényben elôírt idôpontban (esedékesség), az adóhatóság által megállapított adót - ha e törvény eltérôen nem rendelkezik - a határozat jogerôre emelkedésétôl számított 15 napon belül kell megfizetni. Ha az adóhatóság által határozattal megállapított adó törvényben elôírt esedékessége elôtt a fizetésre kötelezett gazdasági társaság cégbejegyzés nélkül szűnik meg, a megszűnés napján valamennyi, az adóév egészére fizetendô adó esedékessé válik.
32. §
(9) Az állami és az önkormányzati adóhatóság az adózó adószámlájának egyenlegérôl és a tartozásai után felszámított késedelmi pótlékról - feltéve, hogy az adószámla tartozást mutat - évente, augusztus 31-ig értesítést ad ki.
(10) Az állami és önkormányzati adóhatóság a (9) bekezdésben foglaltaktól eltérôen az értesítést október 31-ig adja ki, ha az adózó valamely adójáról adóbevallását május 31-ig nyújthatja be.
75. § (1) Az adóigazgatási eljárás hivatalból vagy az adózó kérelmére, bejelentésére, bevallására indul.
(3) Az adóigazgatási eljárásban az adóhatóság az adózó jogait, kötelezettségeit állapítja meg, és ezt határozatban közli. Határozatnak minôsül a fizetési meghagyás, a fizetési értesítés és az adóív is. Ha törvény egyidejűleg több adózó fizetési kötelezettségét írja elô, az adómegállapításról a közös képviselôt, ennek hiányában valamennyi adózót értesíti.
78. § (1) Az adóhatóság állapítja meg a helyi adót - a vállalkozók kommunális adója, az iparűzési és az adóbeszedéssel megállapított adó kivételével -, valamint az önkormányzat költségvetése javára más törvény alapján fizetett adót (kivetés).
(3) A kivetés, kiszabás esetén az adózót az adókötelezettség keletkezésérôl, az adóalap, az adómentesség, az adókedvezmény, az adó megállapításához szükséges adatokról, körülményrôl bevallási, illetôleg bejelentési kötelezettség terheli.
(4) Az adóhatóság a fizetendô adóról, az adófizetés módjáról és idejérôl, továbbá, ha törvény elôírja, az adóalapról, az adómentességrôl vagy adókedvezményrôl a bevallás (bejelentés) adatai alapján határoz.
81. § (1) Fizetési halasztás és részletfizetés (a továbbiakban együtt: fizetési könnyítés) az adózó és az adó megfizetésére kötelezett személy [25. § (2) bekezdés] kérelmére az adóhatóságnál nyilvántartott adóra engedélyezhetô. A fizetési könnyítés abban az esetben engedélyezhetô, ha a fizetési nehézség
a) a kérelmezônek nem róható fel, vagy annak elkerülése érdekében úgy járt el, ahogy az az adott helyzetben tôle elvárható, továbbá
b) átmeneti jellegű, tehát az adó késôbbi megfizetése valószínűsíthetô.
(4) Magánszemély esetében a fizetési könnyítés az (1) bekezdés a) pontjában foglaltak figyelmen kívül hagyásával is engedélyezhetô, ha a kérelmezô igazolja vagy valószínűsíti, hogy az adó azonnali vagy egyösszegű megfizetése családi, jövedelmi, vagyoni és szociális körülményeire is tekintettel aránytalanul súlyos megterhelést jelent.
(7) Az adóhatóság a fizetési halasztást, részletfizetést engedélyezô határozatában a kedvezményt feltételhez kötheti.
(8) A határozat rendelkezô részében fel kell hívni az adózó figyelmét arra, hogy ha a kedvezmény feltételeit vagy az esedékes részletek befizetését nem teljesíti, a kedvezmény érvényét veszti, és a tartozás járulékaival együtt egy összegben esedékessé válik.
82. § (1) Az adóhatóság a magánszemély kérelme alapján az ôt terhelô adó-, bírság- vagy pótléktartozást mérsékelheti vagy elengedheti, ha azok megfizetése az adózó és a vele együtt élô közeli hozzátartozók megélhetését súlyosan veszélyezteti.
(4) A helyi adót, az adótartozást az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek alapján az önkormányzati adóhatóság mérsékelheti vagy elengedheti.
97. § E törvény és - ha törvény másként nem rendelkezik - az adóról szóló jogszabályok alkalmazásában
f) állandó lakóhely: az olyan lakóhely, ahol a magánszemély tartós ottlakásra rendezkedett be és ténylegesen ott lakik,
A) Helyi adó
14. Építményadó, telekadó
Az adózónak félévenként, két egyenlô részletben kell az adót
az adóév március 15-ig, illetve
szeptember 15-ig
megfizetnie.

A postáról szóló 1992. évi XLV tv

17. §(2) Az államhatalom, a közigazgatás és az igazságszolgáltatás szerveinek levélpostai küldeményei hivatalos iratként az e célra rendszeresített tértivevénnyel, könyvelt küldeményként adhatók fel, ha jogszabály alapján az irat átvétele olyan határidô számításának alapjául szolgál, amelynek megkezdôdéséhez vagy lejártához a jogszabály jogkövetkezményt fűz.

Szigliget község Önkormányzat képviselő testületének 9/1995. (XII.14.) Kt. sz. rendelete az építményadókról

2.§ (4) Az adó alanya (1)-(3) bekezdésben foglaltak szerint az aki a naptári év első napján az építmény tulajdonosa.  Több tulajdonos esetén a tulajdonosok tulajdoni hányadaik arányában adóalanyok.  Amennyiben az építményt az ingatlan-nyilvántartásba bejegyzett vagyoni értékű jog terheli, az annak gyakorlására jogosult az adó alanya
4.§ Az önkormányzat döntése alapján mentes az adó alól a lakás:
a) ha a család valamennyi tagja a községben állandó lakos és az év minden hónapjának túlnyomó többségét ( havonta legalább 20 napot) a bejelentett lakcímen tartózkodnak
b) a családfenntartó a munkábajárását a községből oldja meg.
7.§ Az adó alapja az építmény m2-ben számított hasznos alapterülete
8.§ Az adó mértéke az építmény m2-ben meghatározott hasznos alapterülete után 250 Ft/m2
11. § (1) Az adókivetéshez szükséges bevallást minden év január 31-ig kell benyújtani, az adóhatóság által rendszeresített nyomtatványon az I. fokú adóhatóságnál.
(2) Az adókivetést érintő változásokat a változás beálltát követő 15 napon belül kell az adóhatóságnak bejelenteni.

Értelmező rendelkezések:
14.) állandó lakos: aki a lakcímbejelentés szabályai szerint nyilvántartásba vett lakóhellyel, tartózkodási hellyel rendelkezik az önkormányzat illetékességi területén

Szigliget községi Önkormányzat Képviselő- testületének 8/1997. (XII.22.) Ktsz. számú rendelete az építményadóról szóló 9/19995. (XII. 14.) Ktsz. rendelet módosításáról

A rendelet 4. §-a a következők szerint módosul:
Az önkormányzat döntése alapján kedvezményben részesül az a lakás, ahol
1.) a) a család valamennyi tagja állandó lakosként lakik és az év minden hónapjának túlnyomó többségét ( havonta legalább 20 napot) a bejelentett lakcímen tartózkodik, a családfenntartó a munkába járását a községből oldja meg.
b) a bejelentett állandó lakos csak az év egy részében tartózkodik állandó lakosként ( egész évben életvitelszerűen nem tartózkodik a településen házastársa, gyermekei más községben állandó lakosok)
2) a) az 1/ a) pontban meghatározott esetben a kedvezmény mértéke 100 %
    b) az 1./ b) pontban meghatározott esetben a kedvezmény mértéke 10 %

Szigliget község Önkormányzat Képviselő-testületének 10/1998. sz rendelete az építményadóról szóló 9/1995. (XII.14.) Ktsz. rendelet módosításáról

A rendelet 8. §-a a következők szerint módosul:
" Az adó mértéke az építmény m2-ben meghatározott hasznos alapterülete után 300 Ft/m2
A rendelet 1999. január 1-én lép hatályba.

A vizsgálat megállapításai

I) Az adókivetés mértékével kapcsolatos panasz vizsgálata

A rendelkezésemre álló Szigliget község képviselőtestülete által hozott rendelet, panaszosnak kiküldött határozatok, valamint számlaegyenleg értesítők összehasonlítása után megállapítottam, hogy a panaszos azon állítása miszerint rá évek óta tízszer annyi építményadót vetnek ki, mint a többi a településen található építményre nyilvánvalóan alaptalan és ezért a vizsgálatát elutasítom.
A beadvány vizsgálatának elutasítására a következők miatt jutottam:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 16.  (1) bekezdése és a 19. § (2) bekezdése a következőket rendeli: „16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végzô szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetôleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetôségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetôség nincs számára biztosítva.
19. § (2) Az országgyűlési biztos a nyilvánvalóan alaptalan, továbbá az ismételten elôterjesztett és érdemben új tényt, adatot nem tartalmazó beadványt elutasítja, a nem jogosult által, valamint a névtelenül benyújtottat pedig elutasíthatja. Az elutasítást minden esetben indokolni kell.”
A panasz érdemi vizsgálatának előfeltétele tehát, hogy a hatóság eljárása következtében valamilyen alkotmányos jogával összefüggésben sérelem érje.
Az országgyűlési biztos általános helyettese legutóbb a 4090/1999. sz. jelentésében állapította meg azt, hogy a nyilvánvalóan alaptalan panasznak két esete van: " a ténybeli és a jogi alaptalanság.   Ténybeli szempontból alaptalan a beadvány, ha a panaszos által felvetett alkotmányossági probléma alapjául - szintén a panaszos által - felvázolt tények nem felelnek meg a valóságnak. (...)  Ha az országgyűlési biztos megállapítja a beadvány nyilvánvaló alaptalanságát, azzal a panaszos által feltárt tények, az általa esetleg felvázolt jogi fejtegetések és az esetleges sérelem közötti összefüggésről mond véleményt.  A nyilvánvaló alaptalanság tehát azt jelenti, hogy a tények, a jogi okfejtés és esetleges sérelem között nincs összefüggés, vagy nem úgy áll fönn az összefüggés ahogy a panaszos felvázolta."
A panaszos esetében a nyilvánvaló alaptalanság megállapítását a következőkre alapoztam
Az 1996. évtől megvizsgálva az önkormányzat rendeletét, módosításait, valamint a határozatokat, azok mindkét alkalommal 1996-ban valamint 1999-ben megegyeztek az önkormányzati rendeletben előírt építményadó mértékével.  1996-ban a rendelet értelmében 250 Ft-ot kellett m2-ként az építményekre kivetni.  A rendelet értelmében mentes az adó alól az az építmény, melyben lakó család valamennyi tagja a községben állandó lakos és az év minden hónapjának túlnyomó többségében a bejelentett lakcímen tartózkodnak, vagy ha a családfenntartó a munkábajárását a községből oldja meg.  A rendelet ezen kívül szociális helyzetre tekintettel a jegyző kérelemre elengedheti, vagy mérsékelheti az adó fizetési kötelezettséget.  A rendelet azonban nem tartalmaz arra vonatkozóan szabályt, hogy valamely építményekre bármilyen feltételek fennállta esetén az építményadó tízszeresét kellene kivetni.
Az önkormányzat a rendeletet 1998. évre vonatkozóan a kedvezmények tekintetében úgy módosította, hogy a kedvezményt kiterjesztette azon bejelentett állandó lakosra, aki csak az év egy részében tekinthető állandó lakosnak.  Az ilyen lakosok 10 % kedvezményt kapnak a fizetendő építményadóból.  Tehát az eredetileg kivetendő építményadó 90 %-t kell fizetniük  Így ez a szabályozás sem támasztja alá a panaszos azon állítását miszerint ő 10-szer annyi építményadót lenne köteles fizetni, mint a többi tulajdonos.
A rendelkezésemre álló határozatok és jogszabályok tekintetében megállapítottam, hogy a panaszosra kivetett adó mértéke megfelel az előírtaknak, és téves a panaszos azon fejtegetése, hogy a község többi építményére a jogszabályoktól eltérő mértékű adót vetettek volna ki, ezért a panaszt, mint nyilvánvalóan alaptalant elutasítom.

II.) Azon panasz vizsgálata miszerint állandó lakosként sem kapott adókedvezményt

A vizsgálat során megállapítottam, hogy panaszos és fia 1995. március 13-tól 1995. december 28-ig voltak Szigligeten állandó lakosok.  Az 1995. évben hatályban lévő önkormányzati rendelet ( 8/1991. Ktsz r.) rendelkezései értelmében állandó lakosnak az számított " aki a településen állandóra vagy ideiglenesre bejelentett - az illetékes lakosság által nyilvántartásba vett - lakással rendelkezik".  A panaszos állítása szerint ezen évben sem kapott kedvezményt az építményadóra.  A helyi adóról szóló tv 57. § értelmében az adott év január 1-én fennálló állapotokat kell figyelembe venni. Az adókivetés mindig előre az egész évre vonatkozik és az adóhatóságnak nem áll módjában figyelembe venni azt, hogy a tulajdonos időközben lakóhelyéül választotta az adott ingatlant.  Így ezen kedvezményeket mindig csak az adott év január 1-én lehet figyelembe venni. 
A panaszost nem abszolút értelemben illeti meg a tulajdonhoz való jog és az adókedvezményre vonatkozó jogosultság, hanem csak akkor és azokkal a feltételekkel, ahogy azt az irányadó jogszabályok meghatározzák.
A helyi adókról szóló tv 51. §-ának valamint az önkormányzati rendelet adókedvezményre vonatkozó rendelkezéseinek figyelembe vételével megállapítottam, hogy a panaszos az adókivetés időpontjában az adókedvezmény megállapításához szükséges állandó lakosi minőséggel nem rendelkezett.  Az önkormányzatnak a kedvezmény mérlegelése során csak a helyi önkormányzati rendeletnek valamint a diszkrimináció mentes eljárásnak ( az azonos élethelyzeteket azonos módon, az eltérő élethelyzeteket pedig eltérően ítéli meg ) kell hogy eleget tegyen.  Ennek az önkormányzat a panaszos esetében eleget tett, hiszen a panaszos 1995-ben csak márciustól volt állandó lakosa a községnek.
A panasz ezen részét alkotmányos jogokkal összefüggő sérelem hiánya miatt elutasítom, mert nincs olyan alkotmányos jog, melynek sérelmét okozná a fent leírt eljárás.

III.) Azon panasz vizsgálata miszerint az 1997. évre valamint az 1998. évre kivetett építményadóról csak 1998 augusztus 11-én kapott értesítést

A vizsgálat során annak megállapítására törekedtem, hogy okozott-e alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az eljáró önkormányzati adóhatóság akkor, amikor 1998-ban az évi 2 adószámla-egyenleg helyett csak egyszer, augusztusban tájékoztatta a panaszost a fennálló tartozásáról.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI tv. 32. § (9) bekezdése alapján az önkormányzati adóhatóságnak évente egyszer augusztus 31-ig kell adó számla egyenleget kiküldenie.  Ez az értesítő tartalmazza a tartozásokat és a felszámított késedelmi pótlékot.  Az önkormányzat tájékoztatása alapján azonban évente kétszer március 15-ig és szeptember 15-ig küld adószámla-egyenleg értesítőt.  Az adózónak pedig építményadó esetén évente két részletben március 15-ig és szeptember 15-ig kell az adott évre kivetett adót megfizetni.  A panaszos által említett esetben az önkormányzat az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI törvényben meghatározott értesítési kötelezettségének eleget tett - bár az önkormányzat az önmaga által vállalt évi kétszeri értesítés megtörténtét nem tudja bizonyítani - akkor, amikor augusztus 11-én megküldte az adózóknak a számlaegyenleg értesítőt.  
Miután az adózás rendjéről szóló törvény ezen rendelkezéséről nincs okom feltételezni, hogy alkotmánysértő lenne, így nem állapítható meg alkotmányos jogokkal kapcsolatos sérelem sem.

IV) A vizsgálat során azonban azt is megállapítottam, hogy az önkormányzat csak 1996-ban és 1999-ben hozott határozatot az építményadó kivetése tárgyában.  A közbeeső években így 1997-ben és 1998-ban csak adószámla-egyenleget és fizetési értesítőt küldött az adó fizetésére kötelezetteknek, sima postai küldeményként.
Ezért vizsgáltam, hogy nem okoz-e alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az, hogy az önkormányzati adóhatóság azokban az években amikor nem emeli az adó mértékét, hanem az előző évi adó tétellel megegyezik a kivetett adó mértéke, akkor az adózónak csak számlaegyenleg- és fizetési értesítőt küld.  A fizetési értesítőt az adózás rendjéről szóló 1990. XCI tv értelmében határozatnak kell tekinteni.  A hivatalos iratok kézbesítéséről a postáról szóló 1992. évi tv pedig kimondja, hogy minden olyan hivatalos küldeményt, melynél a határidő számításának jelentősége van tértivevénnyel kell megküldeni.  Miután a kézbesítés megtörténtétől számít a teljesítési határidő, így a kötelezettől is csak akkor lehet követelni a teljesítést ha azt, mint címzett átvette. Ez esetben követelésének érvényt szerezni csak akkor tud az adóhatóság, ha bizonyítani tudja, hogy a határozatot kézbesítette.  Másik oldalról a panaszostól sem várható el a teljesítés akkor, ha nem kapta meg határozatot.
Mint ahogy azt az Alkotmánybíróság a 28/1992. (IV.30.) AB hat.-ban kifejti: " A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind jogalkotó mind a jogalkalamzó szervekre.  A jogállam sem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes mind a jogi személyektől megkövetelje a törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését és az azokkal összhangban álló magatartást."
A jogállamiságból fakadó jogbiztonság szerves részének tekintendő a tisztességes eljáráshoz való jog magában foglalja az önkényes döntések hozatalának tilalmát.  Az országgyűlési biztosok gyakorlata szerint - mint ahogy azt az országgyűlési biztos legutóbb a 7208/1998. számú jelentésében megállapította - az önkényesség elsősorban az érdemi határozat jellegzetessége, de az önkényesség megnyilvánulhat abban is, ha az államigazgatási szerv nem tesz eleget az eljárási kötelezettségeinek, vagy nem az eljárására vonatkozó jogszabályok teljes betartásával tesz eleget a kötelezettségének, mert ez kiszámíthatatlansághoz vezet.
Az itt leírt esetben az adóhatóság úgy várta el a teljesítést a panaszostól, hogy nem tudta azt bizonyítani, hogy a fizetési értesítőt kiküldte, sőt a panaszos számára késedelmi kamatot számított fel, ezzel azonban az adóhatóság nem tartotta be az adó kivetésére, meghatározására és érvényesítésére vonatkozó szabályokat.
Ezért megállapítottam, hogy a tisztességes eljáráshoz való joggal összefüggésben alkotmányos visszásságot eredményez az adóhatóság azon gyakorlata miszerint a fizetési értesítést nem tértivevénnyel küldi meg a fizetésre kötelezetteknek, hanem sima levél postai küldeményként.

V.) A környezettanulmánnyal kapcsolatos panasz vizsgálata

Az eljárás során azt vizsgáltam, hogy az eljáró adóhatóságnak joga volt-e a szigligeti adóhatóság illetékességét megalapozó adótárgyon ( panaszos szigligeti üdülője) kívül, más ingatlanról végzett környezettanulmány megállapításaira alapozni a méltányossági kérelemre vonatkozó döntését
Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI tv lehetővé teszi az adóhatóságnak, hogy szociális helyzetre való hivatkozás esetén a méltányossági kérelem alapján az adó tartozást elengedje, vagy mérsékelje.  Ilyen esetben az önkormányzat szociálpolitikai feladatokat ellátó szervét is meg keresheti az adóhatóság annak érdekében, hogy meggyőződjön arról, hogy az adó fizetésére kötelezett személy szociális helyzete indokolja-e az adó tartozás elengedését, vagy mérséklését.  Ennek egyik eszköze a környezettanulmány lefolytatása.  Az adóhatóság magánszemély méltányossági kérelme elbírálása során nem csupán az adóztatás során ismertté váló tények, körülmények alapján dönt, hanem a vagyoni-jövedelmi viszonyok egészét vizsgálja és ezzel összefüggésben további bizonyítékokat szerezhet be.  Ilyen további bizonyíték lehet a panaszos esetében az, hogy a bajai lakóhelyén lévő ingatlanát is megtekintették, hiszen erről az ingatlanról a szigligeti adóhatóságnak nyilvánvalóan nincs elegendő információja.
Általános gyakorlat, hogy az adóhatóság e célra rendszeresített nyomtatványon (környezettanulmány) kéri be a szociálpolitikai szerv javaslatát  Az adóhatóság ilyen esetben, amikor környezettanulmány lefolytatását rendeli el, akkor ezen környezettanulmány tartalma szerint, különös tekintettel a tanulmány végén szereplő javaslat ismeretében dönt.  A javaslat azonban nem köti az adóhatóságot a döntése meghozatalában.
Az adott okot a vizsgálatra, hogy a tisztességes eljáráshoz való jog sérelmének a gyanúja merült fel.  A vizsgálat során megállapítottam, hogy a tisztességes eljáráshoz való jogból nem vezethető le a panaszos azon igénye, hogy az adókivetés során az adóhatóság csak a saját illetékességi területén lévő adótárggyal összefüggő vagyoni helyzetre alapozza a méltányossági kérelemmel kapcsolatos döntését, sőt ennek ellenkezője olvasható ki a szabályozásból, mert az adóhatóság a vagyoni jövedelmi viszonyok egészét vizsgálja.

VI.) A panaszos sérelmesnek találta azt is, hogy a szigligeti önkormányzat a postai küldeményeket Bajára küldte.  A panasszal kapcsolatban azt állapítottam meg, hogy az eljáró hatóság mindig oda küldi a levélpostai küldeményeket ahol az illető lakóhellyel rendelkezik.  Ezt az információt az önkormányzat a személyi adat és lakcím nyilvántartásból szerzi be.  A panaszos Baján rendelkezett lakóhellyel, ez szerepel a nyilvántartásban is, ezért az önkormányzat ide küldi a postai küldeményt. Természetesen lehetőség van arra, hogy az illető a hatóságnak más értesítési címet jelöljön meg, ilyenkor a hatóság a hivatalos iratokat ide küldi - panaszos azonban ilyet nem jelölt meg.  A panasz ezen részét alkotmányos jogokkal összefüggő sérelem hiányában elutasítom, mert a tisztességes eljáráshoz való jog szoros összefüggésben van a hatályos jogszabályok által a panaszosnak biztosított jogokkal és garanciákkal, ezek a jogok azonban nem sérültek, mert az önkormányzat a jogszabálynak megfelelően járt el és joggal hihette azt, hogy a lakóhelyeként megjelölt helyen tartózkodik a panaszos.

Kezdeményezés

Élve az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv. 21. § (1) bekezdésében biztosított jogkörömmel, felkérem Szigliget-Hegymagas körjegyzőjét, hogy a jövőben az adókivetések során ne csak a határozatokat, hanem a fizetési értesítőket is tértivevénnyel küldje meg az adó fizetésre kötelezetteknek, és törölje el az építményadóra kivetett késedelmi kamatot azokban az esetekben, amikor a panaszost helytelenül értesítette adófizetési kötelezettségéről.

Budapest 2000. február 13.

Gönczöl Katalin