OBH 1609/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: Kunné dr. Simonyi Anna

Az eljárás megindulása:

Panaszos személyesen előterjesztett panaszában azt sérelmezte, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal korlátozási kártalanítási igényét több mint egy éve nem bírálta el.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. § (1) bekezdése alapján vizsgálatot indítottam, mert az eljárással kapcsolatban több alkotmányos joggal összefüggésben merült fel visszásság lehetősége.

Feltételezett alkotmányos jogok:

- "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam." [Alkotmány 2. § (1) bekezdés]
- "A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot." [Alkotmány 13. § (1) bekezdés]

Alkalmazott jogszabályok:

- Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. tv.
- Az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. tv.

Megállapított tényállás:

Panaszos ingatlanára a Hajdúböszörményi önkormányzat a 88/1994. számú határozatával 10 évre szóló építési tilalmat rendelt el a 4/1994. számú (IV.14.) rendelettel jóváhagyott Általános Rendezési Terv végrehajtása érdekében. A tilalom elrendelésének az volt az indoka, hogy az ÁRT a Duna zug és Tisza zug összekötését tartalmazza, mely csak a panaszos ingatlana egy részének igénybevételével történhet és a visszamaradó telekrész önállóan már nem építhető be. Az építési tilalom bejegyzésre került az ingatlan-nyilvántartásba is.

Panaszos 1998. február 16-án korlátozási kártalanítás megállapításra irányuló kérelmet nyújtott be a hajdúszoboszlói önkormányzathoz. A kérelmet az önkormányzat továbbította a megyei közigazgatási hivatalhoz, mint az elbírálásra hatáskörrel rendelkező hatósághoz, 1998. március 21-én. A megyei közigazgatási hivatal 1999. január 21-én tájékoztatta panaszost arról, hogy ingatlana értékének megállapítására felkérte a Hajdú-Bihar Megyei Illetékhivatalt, s a korlátozási kártalanítási kérelemről az ingatlanforgalmi szakvéleményt követően fog dönteni. Határozatot azonban még mindig nem hozott a hatóság.

A vizsgálat megállapításai:

Panaszos tudomásul véve az ingatlanára elrendelt építési tilalmat, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. tv. (továbbiakban: Étv.) 30. § (5) bekezdése alapján korlátozási kártalanítási kérelmet nyújtott be a helyi önkormányzathoz. Az önkormányzat, miután többszöri levélváltás során arról tájékoztatta a tulajdonost, hogy az ingatlant nem tudja megvásárolni, továbbította a kérelmet az elbírálásra hatáskörrel rendelkező megyei közigazgatási hivatalhoz. A rendelkezésre álló iratokból nem derül ki, hogy az önkormányzat a kérelmet miért nem teljesítette, hiszen hatósági kötelezés nélkül is teljesíteni lehet a törvényben rögzített feltételek megléte esetén a kérést. 
A megyei közigazgatási hivatal a hozzá érkezett kérelmet azonban nem bírálta el, közbenső intézkedését is csak hónapokkal később tette meg. Az Étv. 30. § (8) bekezdése szerint a korlátozási kártalanítási kérelem elbírálásakor a kisajátítási kártalanítás szabályait kell alkalmazni. Bár a kisajátításról szóló 1976. évi 24. tvr. és a végrehajtására kiadott 33/1976. (IV.5.) MT rendelet értelmében az ügyintézésre nyitva álló 30 nap a szakértői vélemény megérkezését követően tartandó tárgyalás napjától számít, ez nem mentesíti az eljáró hatóságot, hogy közbenső intézkedését hónapokkal (jelen esetben közel egy évvel) a kérelem benyújtását követően tegye meg, bizonytalanságban tartva kérelmezőt a döntésről (eredményről).

A megyei közigazgatási hivatal elhúzódó eljárásával az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált, a jogállamiság elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggő alkotmányos jogelv sérült. Ugyanúgy sérült az Alkotmány 13. § (1) bekezdésében biztosított tulajdonhoz fűződő jog.
A közigazgatási hivatal eljárásával visszásságot okozott az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati joggal összefüggésben is, hiszen azzal, hogy nem hozott határozatot, megfosztotta kérelmezőt az esetlegesen igénybeveendő jogorvoslattól is.
Fentiek alapján az Ob. tv. 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Hajdú-Bihar Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy a panaszos kérelmét soron kívül bírálja el, s tett intézkedéséről 30 napon belül tájékoztasson.
Felkérem továbbá, 
amennyiben határozatát bármely okból 30 napon belül nem tudja meghozni, úgy erről mind hivatalomat, mind panaszost az indok megjelölésével értesítse.

Budapest, 1999. június 16.

Dr. Polt Péter