OBH 1557/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Bakos Anita

A vizsgálat megindítása

	A Hivatalomhoz érkezett egy panaszbeadvány, amelyben a "SZENTLÉLEK" Templom- és Otthonfenntartó Alapítvány tulajdonában levő győri Szent Anna Otthon egyik lakója az otthonban nyújtott ellátással kapcsolatban számos panasszal élt. 

	A panaszos súlyos cukorbeteg, napi ötször szorul inzulin kezelésre. Annak ellenére, hogy 1998-tól van diétás nővér az otthonban, véleménye szerint nem biztosítják számára a megfelelő diétás étkezést és nem közlik vele a felszolgált ételek szénhidrát tartalmát, ami alapján ő meg tudná ítélni, hogy mennyit ehet az ételekből. Sérelmezi azt is, hogy a betegszállítás a szakrendelésekre szervezetlen. Véleménye szerint problémák vannak a térítési díj megállapításával is, mivel azt évente többször is emelik. Továbbá, nem mindig veszik figyelembe, hogy az intézményi ellátásért fizetendő személyi térítési díj nem haladhatja meg a jogosult havi jövedelmének a 80%-át és azt sem, hogy kórházi távollét esetén 20% térítési díjat kell fizetni. Az intézmény vezetőségénél többször panaszkodott írásban, de a leveleire nem válaszoltak. 
	
	Mivel felmerült az Alkotmány 70/D. §-ben foglalt lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, az Alkotmány 70/E. §-ben foglalt szociális biztonsághoz, továbbá az Alkotmány 64. §-ban foglalt panaszhoz való joggal kapcsolatos visszásság gyanúja vizsgálatot indítottam, amelynek során felkértem a Győr-Moson-Sopron Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjét, hogy folytassa le az otthonban a vizsgálatot.

Az érintett alkotmányos jog

A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
54. § (1) A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.
[...]
64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.
[...]
70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Alkalmazandó jogszabályok

A személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló 2/1994. (I. 30.) NM rendelet

1. § A rendelet hatálya kiterjed valamennyi személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátásra. Az e rendeletben foglaltakat kell alkalmazni a nem állami szerv által fenntartott személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátásokra is.
2. § (1) E rendelet alkalmazásában személyes gondoskodást nyújtó szociális ellátás az Szt. 57. §-ában meghatározott ellátás (a továbbiakban: személyes gondoskodás).
(2) A személyes gondoskodás biztosítása során fokozott figyelmet kell fordítani arra, hogy a gondozásban részesülő személyek emberi és állampolgári jogai ne sérüljenek. Az intézmény vezetője gondoskodik az intézményen belül az emberi és állampolgári jogok érvényesítéséről.
[...]
(4) A személyes gondoskodást nyújtó intézményekben a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók
a) alapellátás esetén legalább ötven százalékának,
b) szakosított ellátás esetén nyolcvan százalékának szakképzettnek kell lenni.
(5) A személyes gondoskodás egyes formáinak szakmai létszámkövetelményeit az 1. számú melléklet tartalmazza.
(6) A személyes gondoskodás körébe tartozó feladatokat ellátó személyek
a) képesítési előírásait a 2. számú melléklet,
b) munkaruha juttatását a 3. számú melléklet
tartalmazza.
[...]
42. § (1) A bentlakásos intézménynek legalább 10 fő ellátására alkalmasnak kell lenni úgy, hogy valamennyi műszakban biztosítani kell a folyamatos működéshez szükséges személyi és tárgyi feltételeket.
(2) A bentlakásos intézményben biztosítani kell
a) az éjszakai és nappali tartózkodásra;
b) a személyi tisztálkodásra;
c) az étkezésre;
d) az intézmény jellege szerinti közösségi együttlétre, tevékenységre (pl. társalgó, könyvtár, foglalkoztató);
e) az egészségügyi gondozás céljára (pl. orvosi szoba, betegszoba);
szolgáló helyiségeket.
(3) Az a bentlakásos intézmény alkalmas gondozási feladatok ellátására, amelyikben
a) egy ellátottra legalább hat-nyolc négyzetméternyi lakószoba;
b) tíz ellátottra legalább egy fürdőkád vagy zuhanyzó, valamint nemenkénti WC;
c) gondozási egységenként legalább harminc négyzetméter alapterületű közösségi együttlétre szolgáló helyiség jut, és biztosított a folyamatos fűtés és melegvíz-szolgáltatás.
[...]
46. § (1) A bentlakásos intézmény az étkezést a bentlakók életkori sajátosságainak, valamint az egészséges táplálkozás követelményeinek megfelelően nyújtja, az 5. számú mellékletben foglaltak figyelembevételével.
(2) A gondozottak étkeztetése keretében legalább napi háromszori főétkezést - ebből legalább egy alkalommal meleg ételt - kell biztosítani. A tizennégy éven aluliak (a továbbiakban: gyermekkorú) a főétkezéseken kívül naponta legalább kétszer kiegészítő étkeztetésben részesülnek.
(3) Ha a gondozott egészségi állapota indokolja, részére - orvosi javaslatra - az orvos előírásainak megfelelő étkezési lehetőséget (pl. diéta, gyakoribb étkezés) kell biztosítani.
[...]
50. § A bentlakásos intézmény a textíliával való ellátás keretében, valamint a személyi higiéné biztosítása érdekében gondozottanként
a) öt váltás ágyneműt;
b) a tisztálkodást segítő öt váltás textíliát, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagokat, eszközöket;
c) a gyermekek és incontinens betegek ellátásához szükséges anyagokat, eszközöket
szükség szerint biztosítja.
51. § (1) A bentlakásos intézmény biztosítja - a fogorvosi ellátás kivételével - a gondozottak egészségügyi alapellátását.
(2) A bentlakásos intézmények a típusuknak megfelelő, a 2. számú melléklet szerinti szakorvost alkalmaznak.
(3) A bentlakásos intézmények az (1) és (2) bekezdésben szereplő egészségügyi ellátás mellett a gondozottak részére egyéb egészségügyi ellátást is nyújthatnak.

II. SZAKOSÍTOTT ELLÁTÁSOK
1. Ápolást, gondozást nyújtó intézmények
Az intézménytípus feladatellátásának jellege miatt (3 műszakos folyamatos ellátás) az intézményvezetőn felül minimálisan 3 fő alkalmazása szükséges.
Ezen túlmentően:
50 fős gondozási egységenként:
A) Időskorúak otthona
a) Egészségügyi feladatok ellátásához
 	 - orvos:	 havonta napi átlag 2 óra	
 	 	 - 100 fh. felett:	 havonta napi átlag 6 óra	
 	 (ezen belül kell biztosítani a szükséges szakorvosi ellátást)	
 	 	 - 200 fh. felett:	 1 fő orvosi álláshely	
 	 (ezen belül kell biztosítani a szükséges szakorvosi ellátást)	
 	 - vezető ápoló:	 1 fő	
 	 - 50 férőhelyenként osztályvezető ápoló:	 1 fő	
 	 - ápoló, gondozó:	 10 fő	
 	 	 - fekvőbetegeket ellátó gondozási egységben	 14 fő	
 	 - gyógytornász:	 0,5 fő	
 	 - dietetikus:	 0,5 fő	
 	 - szociális, mentálhigiénés, foglalkoztatási feladatokra:	 1 fő	
b) 100 férőhelyenként szociális, mentálhigiénés, fejlesztő feladatok ellátásához mentálhigiénés csoport:
 	 - mentálhigiénés szakember:	 1 fő	
 	 - foglalkoztatásvezető:	 1 fő	
 	 - szociális munkás:	 1 fő	

A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény

98. § (1) A jogosult és hozzátartozója, valamint a jogosult jogait és érdekeit képviselő társadalmi szervezet a házirendben foglaltak szerint panasszal élhet az intézmény vezetőjénél vagy az érdekképviseleti fórumnál (a továbbiakban: panasz kivizsgálására jogosult)
a) az intézményi jogviszony megsértése, különösen személyiségi jogainak, kapcsolattartásának sérelme, továbbá az intézmény dolgozóinak szakmai, titoktartási és vagyonvédelmi kötelezettségei megszegése esetén, vagy
b) az ellátás körülményeit érintő kifogások orvoslása érdekében.
(2) A panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. A szükséges intézkedések egyidejű megtételével felhívja a figyelmet a sérelem orvoslásának esetleges más módjaira is.
(3) Az (1) bekezdésben meghatározott személyek és szervek panaszukkal az intézmény fenntartójához fordulhatnak, ha a panasz kivizsgálására jogosult
a) határidőben nem intézkedik,
b) intézkedésével nem értenek egyet.
[...]
115. § (1) A személyes gondoskodás körébe tartozó szociális ellátások térítési díját (a továbbiakban: intézményi térítési díj) az intézményt fenntartó szerv évente kétszer állapíthatja meg.
(2) A kötelezett által a 116. §, valamint a 117. § (1)-(2) bekezdés alapján fizetendő térítési díj összegéről (a továbbiakban: személyi térítési díj) - a 117. § (3) bekezdésében foglalt kivétellel - az intézmény vezetője az ellátás igénybevétele után, de legkésőbb az igénybevételtől számított 30 napon belül írásban értesíti a térítési díj fizetésére kötelezettet. A személyi térítési díj nem haladhatja meg az intézményi térítési díj összegét.
(3) A személyi térítési díj összege - önkormányzati intézmény esetén - a fenntartó rendeletében foglaltak szerint csökkenthető, illetve elengedhető, ha a kötelezett jövedelmi és vagyoni viszonyai ezt indokolttá teszik.
(4) Ha a jogosult a személyi térítési díj összegét vitatja vagy annak csökkentését, illetve elengedését kéri, a (2) bekezdésben szabályozott értesítés kézhezvételétől számított nyolc napon belül a fenntartóhoz fordulhat. Ilyen esetben a fenntartó határozattal dönt a személyi térítési díj összegéről.
(5) A személyi térítési díj összege a megállapítás időpontjától függetlenül évente két alkalommal vizsgálható felül és változtatható meg, kivéve ha a kötelezett jövedelme
a) olyan mértékben csökken, hogy az e törvényben meghatározott térítési díj fizetési kötelezettségének nem tud eleget tenni;
b) az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 25%-át meghaladó mértékben növekedett.
(6) A térítési díj felülvizsgálata során megállapított új személyi térítési díj megfizetésének időpontjáról a fenntartó rendelkezik, azzal a feltétellel, hogy az új térítési díj megfizetésére a jogosult nem kötelezhető a felülvizsgálatot megelőző időszakra.
(7) A személyi térítési díj felülvizsgálata során a (4) bekezdés rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell.
115/A. §
116. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szociális alapellátás keretében biztosított szolgáltatás személyi térítési díjának megállapításánál a kötelezett rendszeres havi jövedelme vehető figyelembe.
(2) Az étkeztetés intézményi térítési díjának alapja az élelmezés nyersanyagköltségének, valamint az étkeztetéssel kapcsolatosan felmerült költségnek egy ellátottra jutó napi összege (a továbbiakban: élelmezési térítés). Az étkeztetésért fizetendő általános forgalmi adóval növelt személyi térítési díj, amely az élelmezési térítés és az igénybe vett étkezések számának szorzata, nem haladhatja meg az ellátást igénybe vevő rendszeres havi jövedelmének 25%-át.
(3) A 63. § szerinti házi segítségnyújtás keretében biztosított ellátás intézményi térítési díja az ellátásra fordított költségek alapján megállapított óradíj. Az ellátásért fizetendő személyi térítési díj, amely az óradíjnak és a gondozásra fordított időnek a szorzata, nem haladhatja meg a gondozott rendszeres havi jövedelmének 20%-át.
(4) Ha a házi segítségnyújtás keretében étkezést is biztosítanak, a személyi térítési díj együttes összege nem haladhatja meg a gondozott rendszeres havi jövedelmének 30%-át.
117. § (1) A személyes gondoskodást nyújtó szakosított ellátások intézményi térítési díjának alapja
a) nappali ellátást nyújtó intézmények esetén az élelmezési térítés;
b) átmeneti, ápolást, gondozást nyújtó, továbbá rehabilitációs intézmény esetén az egy ellátottra jutó önköltség napi összege;
c) lakóotthoni ellátást nyújtó intézmény esetén az egy ellátottra jutó lakhatási költség napi összege, továbbá étkezés igénybevétele esetén az élelmezési térítés, valamint szolgáltatások igénybevétele esetén az egy ellátottra jutó összköltség napi összege.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott intézményi ellátásért fizetendő személyi térítési díj nem haladhatja meg a jogosult havi jövedelmének
a) 30%-át a nappali ellátást;
b) 60%-át az átmeneti elhelyezést;
c) 50%-át a lakóotthoni elhelyezést;
d) 80%-át, a c) pont alá nem tartozó egyéb tartós elhelyezést
nyújtó intézmények esetén.
(3) Ha a (2) bekezdés c) vagy d) pontjában meghatározott intézményi ellátásban részesülő a havi jövedelméből nem tudja megfizetni az intézményi térítési díj mértékével azonos személyi térítési díjat, a fenntartó határozattal állapítja meg a személyi térítési díjat az alábbiak figyelembevételével:
a) az ellátásban részesülő havi jövedelme,
b) az ellátásban részesülő jelentős készpénz vagy ingatlan vagyona, ezek hiányában
c) a tartásra köteles és képes személy havi jövedelme.
(4) Az a készpénz vagy ingatlan vagyon tekinthető jelentősnek, amelynek összege, illetve forgalmi értéke az intézményi térítési díj egy évi összegét a jogosult elhelyezésekor vagy a térítési díj felülvizsgálatakor, illetve a lekötött készpénzvagyon és a jelzálogjog értékének módosításakor meghaladja.
117/A. § (1) A bentlakásos intézményekben a jövedelemmel nem rendelkező 16 év fölötti ellátottak részére személyes szükségleteik fedezésére az intézmény költőpénzt biztosít. Költőpénzt kell biztosítani annak az ellátottnak is, aki helyett a térítési díjat jövedelem hiányában kizárólag a tartásra köteles és képes személy fizeti, illetve a térítési díjat ingatlan vagyona terhére állapították meg. Ha az ingatlan vagyonnal rendelkező ellátottnak költőpénzt állapítanak meg, a költőpénz terhelését a térítési díjra vonatkozó szabályok szerint kell elrendelni. A költőpénz havi összege nem lehet kevesebb a tárgyév január 1-jén érvényes öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20%-ánál. Legalább a költőpénz összegére kell kiegészíteni az ellátottnak ezt az összeget el nem érő jövedelmét.
(2) A bentlakásos intézményben az ellátott által fizetendő térítési díjat úgy kell megállapítani, hogy részére legalább az (1) bekezdés szerinti költőpénz visszamaradjon.

A megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai

	A közigazgatási hivatal lefolytatta a vizsgálatot és annak eredményéről levélben tájékoztatott. 

	1. A Szent Anna Otthon szakosított ápolást, gondozást nyújtó idősek otthonára 220 fős gondozotti férőhelyre 1999. december 31-ig érvényes működési engedéllyel rendelkezik. Az ideiglenesség indoka az, hogy az ingatlan-nyilvántartási állapot rendezetlen volt, illetve a szakdolgozói létszám nem felelt meg a 2/1994. (I. 30.) a személyes gondoskodást nyújtó intézmények szakmai feladatairól és működésük feltételeiről szóló NM rendeletben foglaltaknak (a továbbiakban NM rendelet). Az NM rendelet 2. § (4) bekezdése kimondja, hogy a személyes gondoskodást nyújtó intézményekben a gondozottakkal közvetlenül foglalkozó dolgozók nyolcvan százalékának szakképzettnek kell lennie szakosított ellátás esetén. A közigazgatási hivatal erre a működési engedély kiadásakor és a vizsgálat folyamán is nyomatékosan felhívta a fenntartó és az intézményvezető figyelmét. A minimálisan előírt szakdolgozói létszám hiánya - annak ellenére, hogy az otthon folyamatosan hirdeti a betöltetlen álláshelyeket, a dolgozói létszám csak lassan növekszik - a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, valamint a szociális biztonsághoz való jogával összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott.

	2. A közigazgatási hivatal külön kiemelte, hogy foglalkoztatási, mentálhigénés, szociális munkás feladattal hivatalosan nem foglalkozik senki. A lakók nagy része jó egészségi állapotú, de rendszeres foglalkoztatás, tartalmas szabadidős tevékenység nélkül könnyebben és gyorsabban romolhat a lelki (és ezzel összefüggésben a testi) egészségük is. Az intézmény vezetői ezt belátva megbíztak egy szolgáltató Kft-t, hogy állítson össze a gondozottak számára egy szabadidős programot, mely elfogadása esetén várhatóan 2000. január 10-től fog működni.

	3. A közigazgatási hivatal vizsgálata az étkeztetés legnagyobb hibájának azt találta, hogy a lakóknak nem volt kötelező mindhárom étkezést igénybe venni, amiért természetesen arányosan kevesebbet is fizettek. Az NM rendelet 46. § (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a gondozottak étkeztetése keretében legalább napi háromszori főétkezést - ebből legalább egy alkalommal meleg ételt - kell biztosítani. A közigazgatási hivatal felhívta az intézmény figyelmét arra, hogy egy szociális intézménynek kötelessége napi háromszori étkezést biztosítani, ennek hiányában ugyanis a tápanyag-ellátottság nem ellenőrizhető és az ebből fakadó esetleges hiánybetegségek kialakulásáért az intézmény felel. A közigazgatási hivatal tájékoztatása alapján az otthon ezt a gyakorlatot 1999. december 1-vel megszüntette.

	4. A megvalósított diétás étrendben előfordultak nem megfelelő ételek, az étlap előre tervezése esetleges, a diétás nővér nem tud eleget foglalkozni a gondozottakkal, a dokumentációk nehezen követhetők. Az NM rendelet 46. § (3) bekezdése kimondja, hogy ha a gondozott egészségi állapota indokolja, részére - orvosi javaslatra - az orvos előírásainak megfelelő étkezési lehetőséget (pl. diéta, gyakoribb étkezés) kell biztosítani. A diétás étkeztetés nem megfelelő volta a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggésben visszásságot okozott.

	5. Betegszoba nincs az otthonban, az NM rendelet 1. melléklete szerinti minimálisan előírt orvosi jelenlétet sem biztosítottják az otthonban. Az NM rendelet 42. § (1) bekezdése alapján az intézménynek biztosítania kell a az egészségügyi gondozás céljára (pl. orvosi szoba, betegszoba)szolgáló helyiségeket. Az NM rendelet 1. számú melléklete úgy rendelkezik, hogy 200 férőhely felett 1 fő orvosi álláshelyet kell biztosítani, és ezen belül kell biztosítani a szükséges szakorvosi ellátást. A minimálisan előírt orvosi jelenlét és a betegszoba hiánya az intézményben a gondozottak lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való jogával összefüggésben visszásságot okozott.

	6. A tisztálkodást, takarítást, mosást a lakók általában maguk végzik, és eddig nem kértek tisztálkodó - és takarítószereket, de elképzelhető, hogy nem is tudták, hogy kérhetnének. Az NM rendelet 50. §-a értelmében a bentlakásos intézménynek biztosítania kell tisztálkodást segítő öt váltás textíliát, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagokat, eszközöket. A közigazgatási hivatal felhívta a figyelmet erre a hiányosságra és az új házirend már erről is rendelkezik, havonta adnak tisztálkodáshoz és tisztításhoz szükséges szereket. 

	7. Az érdekképviseleti fórum tagjait 1998. június 3-án megválasztották, de maga a fórum alig működik, vagy legalábbis tevékenységéről alig van dokumentáció. Az érdekképviseleti fórum működésének hiánya - figyelemmel a gondozottak, hozzátartozóik, valamint az intézmény dolgozóinak a törvényes érdekeire is - a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben okoz visszásságot. 

	8. A panaszokra - egy kivételével - nincs írásbeli válasz. Az NM rendelet 98. § (2) bekezdése kimondja, hogy a panasz kivizsgálására jogosult köteles 15 napon belül írásban értesíteni a panasztevőt az elé terjesztett panasz kivizsgálásának eredményéről. A szükséges intézkedések egyidejű megtételével felhívja a figyelmet a sérelem orvoslásának esetleges más módjaira is. A panaszok nem törvényben meghatározott formában történő megválaszolása a gondozottak az Alkotmány 64. §-ban foglalt panaszhoz való jogával összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott.

	9. A panaszos kifogásolta az intézményi térítési díj megállapításának módját is. Az otthonban a térítési díjat a fenntartó állapítja meg, az erről szóló tájékoztatót minden lakó megkapja. 1998-ban január és szeptember hónapokban emelték a térítési díjat, 1999-ben csak januárban. A térítési díjakat nyilvántartási törzslapon vezetik, külön törzslapon tartják nyilván azokat, akik havi jövedelmük 80%-át fizetik csak térítési díjként. A befizetések bevételi pénztárbizonylaton történnek. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 115. § (1) bekezdése értelmében a személyes gondoskodás körébe tartozó szociális ellátások térítési díját (a továbbiakban: intézményi térítési díj) az intézményt fenntartó szerv évente kétszer állapíthatja meg. Az idézett paragrafusból követezik, hogy az intézményi térítési díjakat nem központilag állapítják meg, hanem az intézmény fenntartója minden intézményre külön-külön. Az intézmény fenntartója a térítési díjak megállapítása tekintetében a hatályos jogszabályoknak megfelelően járt el.

	10. A panaszos kifogásolta azt is, hogy a betegszállítás a szakrendelésre szervezetlen. Az intézmény igazgatója úgy tájékoztatta a közigazgatási hivatalt, hogy a lakók közül néhányan dolgoznak a konyhában, a kertben, a portán, illetve egyikük vezeti az intézmény kisbuszát. Ők ezért a jogszabályban meghatározott módon és mértékben munkajutalmat kapnak. 

	A közigazgatási hivatal felhívta az intézményvezető figyelmét a vizsgálat során észlelt hiányosságokra, ezek nagyobb részét kijavították. A többi hiányosságot a határozatlan időre szóló működési engedély elbírálásának során részletesen számon fogják kérni. 

	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben kezdeményezem a Szent Anna Otthon fenntartójánál, hogy gondoskodjon
- a szakdolgozói létszám folyamatos bővítéséről,
- az egészségügyi feladatok ellátásához minimálisan szükséges orvosi jelenlét biztosításáról,
- az intézet érdekképviseleti fórumának működtetéséről,

	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX törvény 21. § (1) bekezdésében biztosított hatáskörömben kezdeményezem a Szent Anna Otthon vezetőjénél, hogy gondoskodjon
- a megfelelő diétás étrend biztosításáról,
- a jogszabályban előírt betegszoba kialakításáról, 
- a jogszabályban előírt mennyiségű tisztálkodást segítő textíliáról, valamint a tisztálkodáshoz szükséges anyagok és eszközök szükség szerint történő biztosításáról
- a panaszok jogszabályban meghatározott feltételekkel történő kivizsgálásáról.

Budapest, 2000. január  12.

Gönczöl Katalin