OBH 1550/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Csóré Erika

Az eljárás megindulása
	A TV RTL Klub csatornája 1999. március 12-én elhangzott Fókusz c. adása arról  tájékoztatta a nézőket, hogy a Hajdúhadházi Rendőrkapitányság állományához tartozó rendőrök évek óta félelemben tartják a lakosságot, minden előzmény nélkül bántalmazzák őket. A kapitányság vezetője tagadta ezeket a vádakat.
	Az adásban nyilatkozott egy fiatalember, aki - állítása szerint - 1999. január közepén 20.00 óra körül haza tartott a barátjával és a rendőrök minden indok nélkül elfogták és bántalmazták őket.
	Ugyancsak a Fókusz c. TV műsor mutatta be azt az esetet, mely szerint a hajdúhadházi rendőrök március 17-én 22.00 óra körül az egyik sörözőben bántalmaztak egy fiatalembert. Ezt a személyt is többször arcul ütötte és gyomron rúgta az egyik rendőr. 
	Előzőek alapján alkotmányos emberi joggal összefüggő visszásság gyanúja merült fel. Ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. Vizsgálatom során megkerestem az Országos Rendőr-főkapitányság és a Hajdú-Bihar Megyei Főügyészség vezetőjét. Az országos főkapitányt vizsgálat tartására kértem fel, a főügyésztől pedig tájékoztatást kértem a műsorokban elhangzottakkal kapcsolatban.

Érintett alkotmányos jogok
Az élethez és az emberi méltósághoz való jog (Alk. 54. § /1/ bek.).
A személyes szabadsághoz és biztonsághoz való jog (Alk. 55. § /1/ bek.).
Az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak tiszteletben tartása és vétele az állam elsőrendű kötelessége (Alk. 8. § /1/ bek.) 
A jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság elve (Alk. 2. § /1/ bek.). 

Alkalmazott jogszabályok
A vizsgálat során figyelembevett jogszabályokat a melléklet tartalmazza.

A megállapított tényállás
	1999. március 12-én a Fókusz című adásban nyilatkozott egy fiatalember, aki - állítása szerint - 1999. január közepén 20.00 óra körül haza tartott a barátjával és a rendőrök minden ok nélkül elfogták őket. Őt beültették a rendőrautóba, barátját pedig az autó csomagtartójába tették, majd bevitték őket a kapitányságra. Hozzávetőleg 4 órán át tartották őket az előállító helyiségben, közben a nyilatkozó fiatalembert úgy bántalmazták - fejét gumibottal ütötték, hasát, testét rugdosták -, hogy életveszélyes fejsérülést szenvedett. Végül gyanúsítás nélkül  engedték haza. A fiatalembert édesapja vitte kórházba, miután állapota rosszabbodott. A kórházban fejsérülését életveszélyesnek minősítették. Az őt bántalmazó rendőr ellen az ügyészég nyomozást indított életveszélyt okozó testi sértés miatt. A bűncselekmény elkövetésével gyanúsított tiszthelyettest a bíróság egy hónap időtartamra előzetes letartóztatásba helyezte. Szabadlábra helyezését követően a hajdúhadházi kapitányság vezetője a bántalmazó rendőrt szolgálatba visszahelyezte.
	A Fókusz március 18-i adása szerint a hajdúhadházi rendőrök március 17-én 22.00 óra körül az egyik sörözőben szintén bántalmaztak egy fiatalembert. Őt többször arcul ütötte és gyomron rúgta az egyik rendőr.
	A kapitányság vezetője nem ismerte el a műsorokban elhangzott vádjakat. Nem vonta azonban kétségbe azt, hogy a kapitányság közel tíz, a megtörtént események időszakában is szolgálatot teljesítő rendőrével szemben kényszervallatás vagy bántalmazás miatt felfüggesztett börtön büntetést vagy pénzbüntetést alkalmazott a bíróság. 

A vizsgálatom során megkeresett országos főkapitányt a következőkre kértem:
	- Rendeljen el vizsgálatot a hajdúhadházi rendőrkapitányság teljes személyi állományára kiterjedően. Ennek során állapítsa meg, hogy a kapitányság vezetője megfelel-e a szolgálati viszony létesítéséről szóló jogszabályokban előírt valamennyi feltételnek, alkalmas-e a kapitányság vezetésére, megfelelően járt-e el azokban az esetben, melyekben jogerősen felfüggesztett szabadságvesztést vagy pénzbüntetést szabott ki hivatásos beosztottjaival szemben a bíróság, megvizsgálta-e, hogy ezek a beosztottjai nem váltak-e méltatlanná a hivatásos szolgálatra, felmerült-e szakmai alkalmatlanságuk, ha nem, mi volt annak az indoka, elvégezte-e ezen rendőrök minősítését/szolgálati jellemzését, felmentésükre, szolgálati viszonyuk megszüntetésére miért nem került sor.
	- Állapítsa meg, hogy a hajdúhadházi kapitányság vezetője gondoskodott-e, illetve gondoskodik-e az irányítása alá tartozó hivatásos állomány tagja feladatainak munkaköri leírásban történő rögzítéséről, a szolgálati viszonyra vonatkozó szabályok, illetve az egyéb jogszabályok szerinti foglalkoztatásukról. Beosztottjai szolgálati feladatainak ellátását úgy szervezte-e és szervezi-e meg, hogy a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból eredő jogait gyakorolni, kötelezettségeit teljesíteni tudja, megadta-e és megadja-e részükre a feladatok elvégzéséhez szükséges tájékoztatást és irányítást.
	- Vizsgáltassa meg azt is, hogy indokolt, törvényes és szakszerű volt-e annak a fiatalembernek és társának a kapitányságra történő előállítása (csomagtartóban való szállítás, orvosi segítségnyújtás elmulasztása, stb.), akit január közepén az egyik hajdúhadházi rendőr életveszélyesen bántalmazott.
	A megyei főügyésztől tájékoztatást kértem a Hajdúhadházon január közepén az utcán és március 17-én a sörözőben rendőrök által bántalmazott fiatalemberek sérelmére elkövetett testi sértés bűntettének alapos gyanúja miatt indult büntető eljárás megállapításairól, a nyomozás tapasztalatairól, befejezésének várható idejéről és módjáról, valamint arról, hogy az elmúlt három évben hány esetben, milyen bűncselekmények alapos gyanúja miatt és milyen eredménnyel folytatott az ügyészség büntetőeljárást a hajdúhadházi kapitányság állományába tartozó rendőrök ellen.

A vizsgálat megállapításai
I.

	Az Országos Rendőr-főkapitányság vezetője - a megkeresésemben foglaltaknak megfelelően - vizsgálatot folytatott a Hajdúhadházi Rendőrkapitányságon. Megállapította, hogy a kapitányság személyi állományában három olyan rendőr teljesít szolgálatot, akikkel szemben kényszervallatás vagy bántalmazás miatt bíróság jogerősen felfüggesztett szabadságvesztés büntetést alkalmazott. Mindhárom személyt a bíróság előzetesen mentesítette a büntetett előélethez fűződő hátrányos következmények alól. A vizsgálat idején  nyomozási szakban hét, bírósági szakban nyolc rendőrrel szemben volt folyamatban büntetőeljárás hivatalos eljárásban bántalmazás, kényszervallatás és más bűncselekmények elkövetésének alapos gyanúja miatt. Az ártatlanság vélelmére tekintettel azonban méltatlanná válásuk vizsgálatára addig nem került sor.
	Az országos főkapitány tájékoztatott arról is, hogy a hajdúhadházi rendőrkapitányság két járőre - az ügyeletes tiszt utasítására - állampolgári bejelentés alapján, lopás elkövetésének alapos gyanúja miatt intézkedést kezdeményezett azzal a két személlyel szemben, akik az RTL Klub 1999. március 12-én bemutatott Fókusz c. TV adásban megszólaltak. A személyek előállítására a Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 33. § (2) bek. a./ pontja alapján, jogszerűen került sor. 
Az ügyben nyomozást rendeltek el, melynek lefolytatását - elfogultság miatt - a Debreceni Rendőrkapitányság végezte. Az előállítást foganatosító és a későbbi eljárásban résztvevő négy rendőr ellen a Hajdú-Bihar Megyei Nyomozó Hivatal Ny. 14/1999. szám alatt nyomozást rendelt el bántalmazás hivatalos eljárásban, kényszervallatás és más bűncselekmények elkövetésének alapos gyanúja miatt. Az országos főkapitánysági vizsgálat idején ez utóbbi büntetőeljárás még folyamatban volt.
	A hajdúhadházi rendőrkapitány szolgálati viszonyával és alkalmasságával kapcsolatban az országos főkapitány megállapította, hogy a kapitányság vezetője valamennyi alkalmazási feltételnek megfelel. A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője elkészítette a városi kapitányság vezetőjének minősítését. Eszerint a kapitányság vezetője alkalmas beosztása ellátására. Azokban az esetekben, melyekben beosztottaival szemben a bíróság jogerősen felfüggesztett szabadságvesztést vagy pénzbüntetést szabott ki, a vonatkozó előírások szerint járt el, vagyis megvizsgálta, hogy beosztottai nem váltak-e méltatlanná a hivatásos szolgálatra, vagy nem merült-e fel szakmai alkalmatlanságuk. A jogszabályi feltételek megléte esetén - a kapitány - megtette a szükséges intézkedéseket az érintett személyek szolgálati viszonyának megszüntetésére. 1998. január 1-től a vizsgálat időpontjáig három főt bocsátottak el jogsértés elkövetése miatt a hivatásos állományból.
	Az országos főkapitány tájékoztatott arról is, hogy a hajdúhadházi kapitányság hivatásos állományú tagjainak feladatait a kapitányság vezetője munkaköri leírásban rögzítette. A munkaköri leírás egy példánya az érintettek személyzeti anyagában megtalálható. A kapitány eleget tett a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény azon előírásainak, melyek az állomány minősítésére és szolgálati jellemzésére vonatkoznak. Ezeket a dokumentumokat is tartalmazzák a személyzeti anyagok.
A rendőrkapitányság vezetője a feladatok elvégzéséhez szükséges tájékoztatást az állomány részére - részben a kialakított parancsnoki fórumrendszeren keresztül, részben személyesen - folyamatosan megadja.
	A hajdúhadházi Forest Sörözőben történt eseményekkel kapcsolatban az Országos Rendőr-főkapitányság vezetője arról tájékoztatott, hogy a Hajdú-Bihar Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal garázdaság alapos gyanúja miatt ismeretlen tettes ellen nyomozást rendelt el. A Hajdúhadházi Rendőrkapitányság vezetője a sörözőben állampolgárt bántalmazó törzsőrmester szolgálati viszonyát 1999. március 19-i hatállyal megszüntette. 
	Az országos főkapitány arról is tájékoztatott, hogy az a személy, akit a sörözőben a rendőrök bántalmaztak - a bántalmazott személy elmondása szerint - 1999. március 17-én az RTL Klub stábjának biztatására jelent meg a vendéglátó helyen. Az itt történtekről a forgató csoport engedély nélkül, rejtett kamerával készített felvételt, amit egyoldalúan - a főügyészség és a rendőrség képviselőjével készített riportot mellőzve -, az előzmények bemutatása nélkül közölt a szóban forgó TV adás. Ezért a város képviselő testülete határozatot arról, hogy - tekintettel arra, hogy az RTL Klub nem tett eleget a sajtótörvény 4. §-ában meghatározott tájékoztatás elvének - a polgármester forduljon az Országos Rádió és Televízió testület Panaszbizottságához. 
	Az országos rendőrfőkapitány a Hajdúhadházi Rendőrkapitánysággal szemben kialakult helyzetre tekintettel úgy döntött, hogy a kapitányság tevékenységét, működésének törvényességét, a parancsnoki állomány munkájának színvonalát és minőségét, valamennyi szolgálati ágat és vezető beosztásban dolgozó személyt érintő komplex ellenőrzés keretében lehet megnyugtatóan megítélni. Ezért - a Belügyminisztérium állásfoglalását is kérve - komplex vizsgálatot rendelt el a kapitányságon, melyet a Belügyminisztérium Ellenőrzési és Felügyeleti Hivatala végzett el. 

A komplex ellenőrzés főbb megállapításai a következők:

1. 	A Hajdúhadházi Rendőrkapitányságon dolgozók rendszeresített létszáma 98. Ebből 83 hivatásos, 15 közalkalmazotti létszám. A személyi állomány döntő többsége rendelkezik az előírt képesítési követelményekkel.
	A kapitányság erkölcsi, fegyelmi helyzete a megyében a legrosszabb. 1998-ban 15 fegyelmi eljárást rendeltek el, melyekben 17 személlyel szemben alkalmaztak fegyelmi büntetést. A fegyelemsértéseknek a hanyag munkavégzés volt az oka. A büntető ügyekben elkövetőként érintett hivatásos állomány száma megközelíti a teljes hivatásos állomány 50 %-át. Ugyancsak 1998-ban 4 fővel szemben jogerős ítélettel (3 fő) és ügyészi megrovás alkalmazása melletti nyomozás megszüntetéssel (1 fő) befejeződött, 17 fővel szemben bírósági szakban, 6 fővel szemben nyomozási szakban volt folyamatban büntetőeljárás.
	Az ellenőrzés tapasztalata az volt, hogy a fegyelmi helyzet negatív alakulásának sarkalatos pontja a bűnügyi osztályvezető személye, aki 1981. óta lát el hivatásos szolgálatot a rendőrségen. Személyével kapcsolatban a komplex ellenőrzés során megállapították, hogy ellene 1993. és 1998. között 10 alkalommal történt feljelentés különböző hivatali bűncselekmények miatt. Ezek az eljárások - bár valamennyi még nem jogerős - megtagadással, megszüntetéssel vagy felmentéssel zárultak. 1999-ben két büntetőeljárás indult a bűnügyi osztályvezetővel szemben. Mindkét esetben kényszervallatás miatt nyilvánították gyanúsítottá. Az egyik eljárás iratait a Hajdú-Bihar Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal 1999. május 10-én vádemelési javaslattal megküldte a bíróságnak, a másik eljárás a komplex ellenőrzés során még folyamatban volt. A kapitányság vezetője szerint a bűnügyi osztályvezető az állománnyal együtt részt vesz a nyomozási cselekmények végrehajtásában és közterületen is sokszor intézkedik. Ennek tulajdonította, hogy vele szemben gyakoriak a feljelentések. 

2.	A kapitányság vezetője jelenlegi beosztását 1993. óta tölti be. Ezt megelőzően bűnügyi osztályvezetőként tevékenykedett. Minősítésére 1999. március 29-én került sor. A megyei rendőr-főkapitányság vezetője alkalmassá minősítette jelenlegi beosztásának ellátására. A minősítés szempontjai között kettő kivétellel - az ítélőképesség és a  fizikai állóképesség, melyekre átlagos minősítést kapott - valamennyi kritériumra átlag feletti, vagy kiemelkedő értékelésben részesült. A kapitány is - mint valamennyi beosztottja - rendelkezik munkaköri leírással. Irányító, ellenőrző tevékenységére jellemző, hogy minden reggel beszámoltatja az ügyeleteseket. Ezen a megbeszélésen az osztályvezetők is jelen vannak, így ekkor kerül sor a napi feladatok koordinálására is. Minden kedden un. "heti egyeztető" értekezlet van, melybe a vezetőket bevonja. Havonta kapitányságvezetői értekezletet tart. Erről azonban nem készítenek emlékeztetőt. Állománygyűlésre évente egy alkalommal kerül sor, azonban ha azt bármilyen körülmény indokolja erre soron kívül intézkedik. Állománygyűlést tartott például a szóban forgó Fókusz c. TV adás kapcsán is.
	Az egyéb parancsnoki irányító, ellenőrző munka különböző az egyes szakterületeken. A közrendvédelmi osztályon a vezetők havonta egyszer "havi eligazítást" tartanak. Ilyenkor az aktuális képzéseknek, továbbképzéseknek is eleget tesznek. A bűnügyi osztályon a munka koordinálására és a beszámoltatásra naponta kerül sor. A képzés-továbbképzés rendszerére pedig féléves oktatási tervvel rendelkeznek. Igazgatásrendészeti szakterületen a parancsnoki irányító és ellenőrző tevékenység minimális, osztályértekezletet, eligazítást nem tartanak. 

3.	A hajdúhadházi rendőrkapitányság közrendvédelmi tevékenységének komplex ellenőrzése kiemelten a foganatosított kényszerintézkedések - előállítások, elfogások és elővezetések - vizsgálatára terjedt ki tekintettel arra, hogy az országos rendőrfőkapitánynak szóló megkeresésemben foglalt és felvetett hiányosságok, esetleges visszaélések alapjai ezek lehettek. A vizsgálat megállapította, hogy a kapitányság közrendvédelmi osztálya 1998-ban 116 személyt fogott el, 295 személyt vezetett elő, 293 személyt pedig előállított. Tulajdon elleni szabálysértés miatt 40 esetben feljelentést tett az osztály. Kényszerítő eszközt - bilincset vagy testi kényszert - 576 esetben használtak. Az elfogásokhoz (116 eset) viszonyítva a  kényszerítő intézkedések száma különösen magas volt (közel ötszöröse az elfogásoknak). Ezt a mutatót a komplex ellenőrzés során összehasonlították néhány budapesti rendőrkapitányság azonos mutatójával. Megállapították, hogy más kapitányságok esetében a kényszerítő intézkedések száma csak egyharmada az elfogások számának. Ebből arra következtettek, hogy a hajdúhadházi kapitányság szóban forgó gyakorlata nem mindig jog- és szakszerű.  
	A komplex ellenőrzésről készült tájékoztató tartalmazza azt is, hogy az előállításokról készült jelentések szerint az előállítások jelentős részét igazolás megtagadása vagy a személyi adatok megállapítása miatt foganatosították. A kapitányság gyakorlatában a személyi adatok ellenőrzése céljából a szolgálati személygépkocsihoz történő kísérés is előállításnak minősül, ami ellentétes a rendőrség szolgálati szabályzatáról szóló 3/1995. (III. 1.) BM rendelet 35. § (1) és (2) bekezdésében foglaltakkal. Ez a rendőri tevékenység ugyanis  feltartóztatás. 
	Hiányosságként állapította meg a vizsgálat azt is, hogy a kapitányságon a személyes szabadság korlátozásának, a kényszerítő eszköz alkalmazásának jogszerűségét a parancsnok nem vizsgálja ki a szolgálati szabályzat 51. § (4) bekezdésében előírtak szerint. Az előállításokról készített jelentések további hiányossága volt, hogy nem mindegyik tartalmazta a személyi szabadság korlátozása megszűnésének időpontját.
	A szolgálati szabályzat 32. § (2) bekezdése rendelkezik az igazoltatás foganatosításáról szóló igazoltató lap kitöltéséről és annak tartalmáról.  A komplex ellenőrzés ennek érvényesülését is vizsgálta. Megállapították, hogy a hajdúhadházi kapitányság személyi állománya az igazoltató lapokat rendszerint az esti, éjszakai időszakban igazoltatott személyekről állította ki. Az igazoltató lapok többsége azonban - annak ellenére, hogy ezt a szolgálati szabályzat 32. § (2) bek. f./ pontja kötelezően előírja - nem tartalmazta az igazoltatás okát. A gépjármű ellenőrzések esetében rögzítették a gépjármű rendszámát, a vezető nevét és utasainak adatait, esetenként a csomagtér átvizsgálás eredményét is.
	A közrendvédelmi szolgálat által kiállított igazoltató lapokat a kapitányság bűnügyi szolgálata tárolja, azonban azokat nem dolgozták fel maradéktalanul és nem selejtezték. A selejtezésre a rendőrség adatkezelésével összefüggő szabályok vonatkoznak, mely az adatvédelmi biztos hatáskörébe tartozik. Így ennek vizsgálatától eltekintettem. Ezen kérdéskörre vonatkozó esetleges intézkedések megtétele céljából jelen vizsgálati jelentésemet megküldöm az adatvédelmi biztosnak.
	
4.	A kapitányság igazgatásrendészeti osztálya tevékenységének értékelése során felmerült, hogy magas az elévülés miatt megszüntetett szabálysértési ügyek száma. A kapitányságon 1998-ban iktatott 967 szabálysértésből 37 esetben elévülés miatt kellett megszüntetni az eljárást. Ez az arány jellemző volt 1999. eddig eltelt időszakára is. A vizsgálat megállapította továbbá, hogy a kapitányság közrendvédelmi állománya nem, vagy csak elenyésző számban intézkedik olyan szabálysértés (pl. tulajdon elleni, közrend elleni szabálysértés) miatt, mely a lakosság biztonságérzetét különösen befolyásolja. 

5.	A bűnügyi osztály munkájában az ellenőrzés során törvénysértő gyakorlat nem merült fel. A kapitányság nyomozás eredményességi és felderítési mutatója jó volt.

6.	A komplex ellenőrzés kiterjedt a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság felügyeleti, ellenőrzési tevékenységére is. Az ellenőrzés tapasztalata szerint a főkapitányság ezen munkája a vizsgált időszakban - különösen a hajdúhadházi rendőrkapitányság működésére, erkölcsi, fegyelmi helyzetére és a felmerült szakmai hiányosságokra - nem volt megfelelő hatékonyságú.
	A megyei rendőri szerv 1997-ben végzett komplex ellenőrzést a hajdúhadházi kapitányságon, melynek során számos hiányosságot állapítottak meg. Ezek megszüntetésére azonban a kapitányság nem intézkedett, de - azon kívül, hogy folyamatban van a kapitányság teljes személyi állományára kiterjedő, átfogó személyiség-tréning tervének kidolgozása és gyakorlati megvalósítása - nem határozott meg feladatokat a főkapitányság sem.

	A Hajdúhadházi Városi Rendőrkapitányságon a belügyminisztérium által lefolytatott komplex ellenőrzés összességében azt állapította meg, hogy a kapitányság törvényesen, de jelentős hiányosságokkal működik. A minisztérium szerint „A Hajdúhadházon kialakult helyzet csak részben vezethető vissza rendőrségi problémákra. Nemcsak a jogsértő intézkedések a kiváltói a kialakult feszült helyzetnek. A kérdéskör egy lényegesen összetettebb, bonyolultabb problematikát vet fel, mely gyökerei többek között a munkanélküliségben, a térség elmaradottságában, illetve az etnikai kisebbség magatartásában, továbbá az elektronikus és írott sajtó egyoldalú, torz megközelítésében keresendő.” 
	A vizsgálat során feltárt hiányosságok megszüntetése érdekében az országos főkapitány utasította a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjét a következők végrehajtására: 
	- Vizsgálja meg a Hajdúhadházi Rendőrkapitányság Bűnügyi és Igazgatásrendészeti Osztálya vezetőjének szakmai alkalmasságát, továbbá azt, hogy szükség van-e a kapitányságon a jelenlegivel azonos számú parancsnoki állományra, illetve hivatal működtetésére, mi indokolja a kényszerítő intézkedések alkalmazásának nagy számát.
	- Intézkedjen a rendőrkapitányság parancsnoki irányító, ellenőrző tevékenységének hatékonyabbá tételére, színvonalának emelésére, a megyei rendőri szervek szakirányító, felügyeleti tevékenységének fokozására, továbbá arra, hogy a kényszerítő eszközök alkalmazása esetén a parancsnok a szolgálati szabályzatban meghatározott módon vizsgálja ki annak indokoltságát, jog- és szakszerűségét.
	- Fordítson nagyobb figyelmet a kapitányság személyi állományának erkölcsi, fegyelmi helyzete javítására, ezen a területen felmerülő problémák hatékony és célirányos kezelésére, a követelményrendszer következetes érvényesítésére, valamint - a korábbi gyakorlattal ellentétben - a lakosság biztonságérzetére jelentős hatással bíró szabálysértések és bűncselekmények megelőzésére, megszakítására és felderítésére.
	Szükség szerint rendeljen el továbbképzést a kényszerítő intézkedések helyes gyakorlatának kialakítása érdekében. 
	Az Országos Rendőr-főkapitányság vezetője - a komplex ellenőrzés eredményéről készült feljegyzés megküldésével egyidejűleg - arról is tájékoztatott, hogy a megyei főkapitány az utasításokat végrehajtotta. A Hajdúhadházi Rendőrkapitányság Bűnügyi Osztálya vezetőjét 1999. június 1-i hatállyal - alkalmatlansága miatt - felmentették és új beosztásba helyezték a Debreceni Rendőrkapitányság állományába.

	Vizsgálatom során tudomásomra jutott, hogy Hajdúhadházon a rendőrség és a lakosság egy része között kialakult konfliktus helyzet megszüntetése, illetve hasonló gondok megelőzése érdekében a Belügyminisztérium külső szociológus szakértő csoport közreműködésével - alapvetően a rendőrség és a lakosság viszonyának javítását célzó - további helyzetfelmérést végez a városban. Az így szerzett tapasztalatokat összegezve és értékelve további teendők meghatározását tervezik.

II.

	Megkeresésemre a Hajdú-Bihar Megyei Főügyészség vezetője - mellékelve a vádiratokat is - az alábbi tájékoztatást adta:

1.	A hajdúhadházi rendőrkapitányság vezetője 1999. január 14-én megküldte az ügyészségi nyomozó hivatalnak azokat az iratokat, melyek 1999. március 12-i Fókusz c. adásban elhangzottakkal, konkrétan a műsorban megnevezett hajdúhadházi lakos előállításával voltak kapcsolatosak. Az iratot az ügyészségen az Ny. 14/1999. számon  iktatták. Az ügyészségi nyomozó hivatal megállapította, hogy 1999. január 11-én, az esti órákban egy hajdúhadházi férfi bejelentést tett a kapitányság ügyeletére arról, hogy egy üzlet kirakatát két fiatalember betörte és lopni szándékozik. A bejelentés alapján - az ügyeletvezető utasítására - két szolgálatban lévő rendőrőrmester a szolgálati gépkocsiba beültették a bejelentőt és az üzlet közelébe mentek, ahonnan elfutni láttak a - később megállapított személyazonosságú - két személyt. Az intézkedő rendőrök üldözőbe vették, majd elfogták őket. Az egyik rendőr kézzel az egyik, a másik rendőr kézzel és gumibottal a másik elfogott személyt bántalmazta. Ezt követően mindkettőjüket megbilincselték. Az egyik fiatalembert a szolgálati autó utasterébe ültették, a másikat a csomagtartóba rakták és így állították elő a Hajdúhadházi Városi Rendőrkapitányságra. A gumibottal bántalmazott személy sérüléséről soron kívül, 1999. január 15-én orvos szakértői véleményt szereztek be, mely szerint a fiatalember sérülése életveszélyesnek minősült.
	A főügyész tájékoztatása és az ügyben 1999. május 28-án elkészített, B. 151/1999. számú vádirat szerint a két fiatalkorú előállított személyt - további intézkedés céljából a járőrök átadták a bűnügyi osztálynak. A sértettek kihallgatását két nyomozó végezte, akik arra akarták őket rábírni, hogy tegyenek beismerő vallomást a betöréses lopás elkövetéséről. Erre egyik fiatalkorú sem volt hajlandó. Ezért a fejüket és az arcukat tenyérrel és ököllel a nyomozók többször megütötték. A bántalmazott személyek az ütések hatására sem tettek beismerő vallomást, így éjfél körül hazaengedték őket. A két nyomozó az általuk foganatosított intézkedésről, illetve kihallgatásról jegyzőkönyvet nem készített.
	Az egyik sértett hazaérkezve édesapjának röviden elmondta a vele történteket és rosszullétről panaszkodott. Hozzátartozói külső sérülést nem láttak rajta, ezért csak 1999. január 13-án - miután a sértett másodszor is eszméletlen állapotba került - kértek orvosi segítséget. Ekkor kórházba szállították és sürgőséggel megműtötték a fiatalembert. A műtét során, a fejtető baloldalán egy vonalszerű zúzódásos lágyrész sérülést, mögötte a keményburok alatt vénás vérzést állapítottak meg. A sérülés közvetlenül életveszélyes volt, amely műtéti beavatkozás nélkül halálos következménnyel járt volna.
	Az ügy jelenleg bírósági szakban van. A vádirat szerint a megyei főügyész az egyik járőrt életveszélyt okozó testi sértés bűntettével és hivatalos eljárásban elkövetett bántalmazás vétségével, a másik járőrt hivatalos eljárásban elkövetett bántalmazás vétségével, a két nyomozót kényszervallatás bűntettével vádolja.

2.	1999. március 17-én a Hajdúhadházi Forest Sörözőben elkövetett cselekmény miatt Ny. 103/1999. szám alatt folytatott nyomozást a Hajdú-Bihar Megyei Főügyészség Nyomozó Hivatala. Az ügyben B. 888/1999. szám alatt, 1999. június 23-án vádirat készült, mely szerint a főügyész egy nyomozót hivatali visszaélés és kényszervallatás bűntettével, egy járőrt - akinek szolgálati viszonyát a nyomozás során felettese megszüntette - garázdaság és könnyű testi sértés bűntettével vádolja.
	A főügyész tájékoztatása és a vádirat szerint az RTL Klub Fókusz c. műsor szerkesztői 1999. március 17-én Hajdúhadházra utaztak. Interjút készítettek egy önkormányzati képviselővel, majd 21 óra 30 perc körüli időben egy helyi illetőségű fiatalember kíséretében a Forest sörözőhöz mentek, ahol szolgálat után a rendőrök szórakozni szoktak. Miután meggyőződtek a rendőrök ottlétéről elmentek egy másik helyi illetőségű fiatalember lakásához, akit magukkal vittek. A sörözőbe először az RTL Klub operatőrje ment be egyedül, rejtett kamerával. Őt később követte a két helyi lakos. A sörözőben ekkor már ott volt több civil ruhás rendőr, akik közül az egyik vitát kezdeményezett azzal a két fiatalemberrel, akik az RTL Klub megbízásából tartózkodtak bent. A vita tárgya az volt, hogy az 1999. január 11-én kik - a rendőrök szerint nem rendőrök - bántalmazták azt a fiatalkorút, aki a sörözőben jelen lévő egyik fiatalember testvére. A vita során az egyik rendőr - aki azóta leszerelt - megbillentette a kezével az egyik személy fejét, majd térddel hasba rúgta őt és ököllel úgy szemközt ütötte, hogy vérezni kezdett. A további bántalmazást a többi rendőr akadályozta meg. A bántalmazás következtében a fiatalember 8 napon belül gyógyuló sérülést szenvedett. Az események miatt 1999. március 18-án a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság vizsgálatot rendelt el. 
	Ez a büntetőeljárás is jelenleg bírói szakban van. 

3.	Megkeresésemnek megfelelően a megyei főügyészség vezetőjének tájékoztatója tartalmazta azt is, hogy a szóban forgó kapitányság hivatásos állományával szemben mennyi büntetőeljárást kezdeményeztek a nyomozó hivatalnál és azokat hogyan fejezték be. A kapott tájékoztatás alátámasztotta a Hajdúhadházi Rendőrkapitányságon tartott komplex ellenőrzés erre vonatkozó megállapításait.

III.

	A megkeresett szervek válaszait elfogadtam. Az ügyben a következő alkotmányos emberi jogokkal összefüggő visszásságokat állapítottam meg:

1.	A Hajdúhadházi Rendőrkapitányságon tartott komplex ellenőrzés során tapasztaltakkal kapcsolatban
	- A kapitányság a jogállamiság és az abból származó jogbiztonság elvével - különös tekintettel a rendőri intézkedés alá vont személy érdekeire -, valamint a személyi szabadsághoz és a személyi biztonsághoz való alkotmányos emberi joggal összefüggésben visszásságot  okozott azokban az esetekben, amikor a személyi adatok ellenőrzése céljából a szolgálati személygépkocsihoz történő kísérést feltartóztatás helyett előállításként foganatosította.
	Az Rtv. 29. § (2) bekezdése alapján igazoltatás alkalmával, ha az igazoltatott személy az igazoltatásnak nem tesz eleget, e célból feltartóztatható, az igazoltatás sikertelensége esetén előállítható. Ezt a rendelkezést kiegészítik a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III. 1.) BM rendelet 35. § (1) - (2) bekezdései, melyek szerint a feltartóztatás során a rendőr azt a személyt, aki a személyazonosságának igazolását megtagadja, vagy az igazolásra történő felszólításnak nem engedelmeskedik, továbbá, akitől felvilágosítást kér, annak idejére 

az intézkedés helyszínének elhagyásában korlátozza, vagy a további intézkedés megtételéig a helyszín elhagyásában megakadályozza. A feltartóztatást meg kell szüntetni, ha az intézkedés célját elérte, és további intézkedésre nincs szükség.
	Az Rtv. 33. § (2) bekezdése szerint a rendőr a közbiztonság érdekében a hatóság vagy az illetékes szerv elé állíthatja - többek között - azt, aki a rendőr felszólítására az igazolást megtagadja. Az Rtv. 33. § (3) bekezdése azt is kimondja, hogy "A Rendőrség az előállítással a személyi szabadságot csak a szükséges ideig, de legfeljebb 8 órán át korlátozhatja. Ha az előállítás célja még nem valósult meg, indokolt esetben ezt az időtartamot a rendőri szerv vezetője egy alkalommal 4 órával meghosszabbíthatja. Az előállítás időtartamát a rendőri intézkedés kezdetétől kell számítani." A szolgálati szabályzat 45. §-a részletes szabályokat tartalmaz az előállítás módjára vonatkozóan is. Tehát céljában lehet azonos a feltartóztatás és az előállítás, mégsem helyettesíthető a két intézmény egymással, mert más szabályok vonatkoznak a végrehajtásukra és más a jogkövetkezményük.
	- Csorbult a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelménye amiatt, hogy a kapitányság közrendvédelmi osztályának illetékes parancsnoka nem vizsgálta ki minden esetben a személyes szabadság korlátozásának, a kényszerítő eszköz alkalmazásának jogszerűségét. Az alkotmányos visszásságot az okozta, hogy a parancsnok nem tett eleget a szolgálati szabályzat 51. § (3) és (4) bekezdéseiben foglaltaknak, mely jogszabályhelyek előírják, hogy a kényszerítő eszközök alkalmazását követően a rendőr elöljárója (parancsnoka) köteles vizsgálni annak szükségességét, jogszerűségét, az arányosság követelményének megtartását. Megállapításairól részletes jelentést kell készítenie. Ha megállapítása szerint a kényszerítő eszközök alkalmazására törvényes feltételek hiányában került sor, az intézkedő rendőr ellen az eset súlyának megfelelő eljárást kell kezdeményeznie. 
	- Ugyancsak a a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményét sértette az, hogy nem minden előállításról készített jelentés tartalmazta a személyi szabadság korlátozása megszűnésének időpontját. Ennek megállapításához a személyi szabadságában korlátozott állampolgárnak ugyanis jogos érdeke fűződik, hiszen az Alkotmány 55. § (1) bekezdése biztosítja mindenki számára a szabadsághoz és a személyi biztonsághoz való jogot. Az Alkotmány kimondja azt is, hogy senkit nem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani. Az Rtv. 33. § (3) bekezdése szerint az előállítás legfeljebb 8 órán át korlátozható, amit indokolt esetben a rendőri szerv vezetője egy alkalommal 4 órával meghosszabbíthat. További törvényben biztosított garancia az állampolgár számára az, hogy az előállítás időtartamát a rendőri intézkedés kezdetétől kell számítani. Ha a kapitányság ezeknek a szabályoknak nem tesz eleget, minden esetben felmerül a törvénytelen fogvatartás gyanúja, ami megalapozza a kártérítésre való jogosultságot (Alkotmány 55. § /3/ bek.).
	- Az igazoltató lapok hiányos kitöltése ugyancsak a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben okozott alkotmányos visszásságot tekintettel arra, hogy a szolgálati szabályzat 32. § (2) bek. f./ pontja kötelezően előírja, hogy az igazoltató lapon fel kell tüntetni - többek között - az igazoltatás okát.
	- A hivatásos állomány tagjával szemben hozott fegyelmi határozatok jogereje és végrehajthatósága jogértelmezési problémát okoz, ami a jogállamiság és az abból fakadó jogbiztonság követelményével, valamint az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogainak tiszteletben tartásával összefüggő állami kötelezettséggel kapcsolatban alkotmányos visszásság közvetlen veszélyét jelenti. Különös tekintettel arra, hogy a szóban forgó kérdésben az egyes rendőri szerveknél eltérő a gyakorlat. 

	A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény a fegyelmi eljárásban a jogorvoslatról és a fenyítés végrehajtásáról a következőket tartalmazza:
"144. § A miniszter hatáskörében hozott, valamint a panasszal kapcsolatos határozat ellen az eljárás alá vont személy és képviselője bírósághoz fordulhat.
146. § (1) A fenyítést az erről szóló határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül végre kell hajtani
(2) A fegyelmi határozat akkor jogerős, ha ellene panaszt nem jelentettek be, vagy a panaszt visszavonták, illetőleg a fenyítési határozatot a felülvizsgálatra jogosult elöljáró elbírálta, illetve a bíróság helybenhagyta."
	Az idézett jogszabályi rendelkezések nem adnak kétséget kizáró választ arra, hogy mikor lehet - valamennyi döntés elleni bírósági eljárás jogerős befejezése után, vagy már akkor amikor az elsőfokú határozat ellen bejelentett szolgálati panaszt a másodfokú elbírálásra jogosult vezető elutasította - az érintett rendőr szolgálati viszonyát megszüntetni. A rendőrség hivatásos állományú tagjának azonban jogos érdeke fűződik az egységes joggyakorlat kialakításához.
	
2.	Az RTL Klub adásaiban bemutatott rendőri intézkedésekkel kapcsolatban
	- Megsértették az intézkedő rendőrök a jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményét, valamint az embertelen, megalázó bánásmód tilalmát akkor, amikor 1999. január 11-én a kapitányságra a szolgálati gépkocsi csomagtartójába téve állították elő az egyik elfogott fiatalembert. A Rtv. 11. § (1) bekezdése szerint "A rendőr köteles a szolgálati beosztásában meghatározott feladatait a törvényes előírásoknak megfelelően teljesíteni..." A 13. § (2) bekezdés előírja, hogy "A rendőr köteles a törvény rendelkezésének megfelelően, részrehajlás nélkül intézkedni...." A szolgálati szabályzat 7. § (3) bekezdése szerint pedig "A rendőri intézkedés közben körültekintően kell eljárni... " A rendőri intézkedésekre vonatkozó idézett jogszabályi előírásokat sérti, ha az előállítandó személyt a gépkocsi csomagtartójában szállítják és sérti az Alkotmány embertelen, megalázó bánásmódra vonatkozó feltétlen, vagyis kivételt nem tűrő tilalmát. Ezen kívül az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiság nélkülözhetetlen elemeként értelmezett jogbiztonság megköveteli, hogy meglegyen a tényleges lehetőség arra, hogy a jogalanyok magatartásukat a jog előírásához tudják igazítani. Ebből kiindulva megállapítható, hogy az államhatalom jogállami működése megköveteli, hogy az állam nevében eljáró személyek - így az intézkedő rendörök - a jogszabályi előírásokat maradéktalanul betartsák, ugyanis a maradéktalanul jogszerű eljárást az állampolgárok elvárhatják. A részrehajlás nélküli, körültekintő eljárást az emberi méltósághoz való alkotmányos alapjog is megköveteli. Az Alkotmány 54. § (1) bekezdésében biztosított élethez és emberi méltósághoz való jog korlátozhatatlan és elidegeníthetetlen. Ez a jog azokat a személyeket is megilleti, akik esetleg maguk nem járnak el jogszerűen. Egy magánszemély jogszerűtlen viselkedése semmiképpen nem tekinthető olyan eseménynek, mely az államhatalmat gyakorló személyeket, így a rendőri intézkedésben részt vevőket felmentené a körültekintő, célszerű és részrehajlás nélküli eljárás jogszabályi és alkotmányos kötelezettsége alól.
	- A jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott az is, hogy az a két nyomozó, akik az 1999. január 11-én előállított személyek kihallgatását végezték nem készítettek jegyzőkönyvet a kihallgatásról. A Be. 115. § (1) bekezdése szerint az eljárási cselekményekről jegyzőkönyvet kell készíteni. Az olyan eljárási cselekményt, melynek során nem készül jegyzőkönyv a Be. nem ismeri.

	Szükségesnek tartom megjegyezni, hogy azokban a témakörökban állapítottam meg  alkotmányos emberi jogokkal kapcsolatos visszásságot, illetve fogalmaztam meg ajánlást, ahol nem tartottam elegendőnek azokat az intézkedéseket, melyeket az országos főkapitány saját hatáskörében tett. Ezen kívül a két bírósági szakban lévő büntetőeljárással csak olyan mértékben foglalkoztam, hogy hatáskörömet ne lépjem túl. Hatásköröm hiányára tekintettel nem foglalkoztam alkotmányos emberi jogok szempontjából azzal a körülménnyel sem, hogy az RTL Klub megsértette-e vagy sem a sajtótörvényt akkor, amikor a Fókusz c. TV adásokban egyoldalúan mutatta be a Hajdúhadházon 1999. január 11-én és március 17-én történt eseményeket.
	A megállapított alkotmányos emberi jogokkal összefüggő visszásságok megszüntetése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (továbbiakban: Obtv.) 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom 

1.	- Az Országos Rendőr-főkapitányság vezetőjének, hogy gondoskodjon arról, hogy a rendőrök az intézkedéseik során előállított személyeket minden esetben a gépjárművek ülésén szállítsák, tartózkodjanak továbbá minden olyan cselekménytől vagy mulasztástól, amely az eljárás alá vont személyekkel szemben a megalázó, embertelen bánásmód tilalmának megsértéseként értékelhető. Kérem továbbá, hogy erre külön hívja fel a Hajdúhadházi Rendőrkapitányságon szolgálatot teljesítők figyelmét. 

2.	- A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének, hogy rendelje el a vezetése alatt álló rendőrök számára az Rtv. és a szolgálati szabályzat - akár időszakonként visszatérő - oktatását. A jövőben ne forduljon elő olyan eset, hogy a foganatosított rendőri intézkedést más intézkedési lehetőség szabályai szerint hajtják végre (konkrét esetben feltartóztatás szabályai helyett előállításra vonatkozó szabályokat alkalmazzanak). A kiállított igazoltató lapok ne legyenek hiányos tartalmúak. Kérem, hogy a Hajdúhadházi Rendőrkapitányságon szolgálatot teljesítő közrendvédelmi állomány minden tagjára  kiterjedően haladéktalanul rendelje el az Rtv. és a szolgálati szabályzat számonkérését. 

	- A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének, hogy hívja fel az illetékes vezetői állomány figyelmét az előljárói kötelezettségek maradéktalan betartására, különösen arra, hogy a személyes szabadság korlátozásának, a kényszerítő eszköz alkalmazásának jogszerűségét, szakszerűségét, az arányosság követelményének megtartását minden esetben vizsgálják meg és megállapításaiktól függően ne mulasszák el a szükséges intézkedések megtételét.

	- A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének, hogy az esetleges törvénytelen fogvatartások elkerülése érdekében határozza meg belső rendelkezésben (körlevélben) az előállításról készített rendőri jelentések kötelező tartalmát és annak végrehajtását visszatérően ellenőriztesse.

	- A Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjének, hogy rendeljen el vizsgálatot annak megállapítására, hogy a főkapitányság alárendeltségében működő  kapitányságokon hogyan érvényesülnek a Be. szabályai a nyomozási cselekmények végrehajtása során. Kérem, hogy a vizsgálatban fordítson különös figyelmet a kihallgatások kötelező jegyzőkönyvbe foglalására vonatkozó szabályok érvényesülésére. Kérem továbbá, hogy a vizsgálatról elkészült jelentést főkapitányi vezetői értekezleten tárgyalják meg.

	A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény előzőekben idézett rendelkezéseiből adódó alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megelőzése, megszüntetése érdekében törvény módosításra irányuló javaslatot nem tettem tekintettel arra, hogy az OBH 5938/1998. számú jelentésben már  javasoltam a belügyminiszternek, hogy fontolja meg a szóban forgó törvény  144. §-a és 146. § /2/  bekezdése olyan módosításának kezdeményezését,  mely egyértelművé teszi, hogy az érintett személy szolgálati viszonyát mikor - miniszteri döntés vagy valamennyi döntés ellen kezdeményezett bírósági eljárás jogerős befejezését követően - lehet megszüntetni. Javaslatomra a válaszadás határideje még nem járt le.
	Kérem az Országos Rendőr-főkapitányság és a Hajdú-Bihar Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjét, hogy ajánlásaimmal kapcsolatos álláspontjukról, illetve intézkedéseikről az Obtv. 20. § (1) bekezdésében meghatározott 30 napon belül szíveskedjenek tájékoztatni.

Budapest, 1999. július 30.

Gönczöl Katalin

Melléklet
az alkalmazott jogszabályokról

A büntetőeljárásról szóló 1973. évi I. törvény (Be.)
115. § (1) Az eljárási cselekményekről - ha e törvény másként nem rendelkezik - jegyzőkönyvvezető vagy a hatóság tagja jegyzőkönyvet készít.

A Rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény
6. § (1) Az országos rendőrfőkapitány a jogszabályok és az állami irányítás egyéb jogi eszközei által meghatározott keretek között önálló felelősséggel vezeti az ORFK-ot, irányítja, ellenőrzi a rendőr-főkapitányságok működését és szakmai tevékenységét.
(2) Az országos rendőrfőkapitány irányító jogkörében
b) gondoskodik a Rendőrség szerveinek rendeltetésszerű és törvényes működéséről, a közbiztonság és a belső rend védelme érdekében a jogszabályok és a kormányzati irányítás által meghatározott feladatok végrehajtásáról;

11. § (1) A rendőr köteles a szolgálati beosztásában meghatározott feladatait a törvényes előírásoknak megfelelően teljesíteni, az elöljárója utasításainak - az e törvényben foglaltak figyelembevételével - engedelmeskedni, a közbiztonságot és a belső rendet, ha kell, élete kockáztatásával is megvédeni.

13. § (1) A rendőr jogkörében eljárva köteles intézkedni vagy intézkedést kezdeményezni, ha olyan tényt vagy körülményt észlel, illetőleg hoznak tudomására, amely rendőri beavatkozást igényel. Ez a kötelezettség a rendőrt halaszthatatlan esetben szolgálaton kívül is terheli, feltéve, hogy az intézkedés szükségességének időpontjában intézkedésre alkalmas állapotban van.
(2) A rendőr köteles a törvény rendelkezésének megfelelően, részrehajlás nélkül intézkedni.
(3) Ha a rendőrt az intézkedés megtételében tárgy akadályozza, azt eltávolíthatja, vagy az akadályt más módon elháríthatja, az ezzel okozott kárért a Rendőrségnek az intézkedés alapjául szolgáló cselekményben vétlen károsultat kártalanítania kell.

29. § (1) A rendőr a feladata ellátása során igazoltathatja azt, akinek a személyazonosságát meg kell állapítania. Az igazoltatott köteles a személyazonosító adatait hitelt érdemlően igazolni. A személyazonosság igazolására elsősorban a személyi igazolvány szolgál, elfogadható továbbá minden olyan okmány, amelyből az igazoltatott kiléte hitelt érdemlően megállapítható. A rendőr az általa ismert vagy más jelen lévő ismert kilétű személy közlését is elfogadhatja igazolásként.
(2) Az igazoltatás megtagadása esetén az igazoltatott e célból feltartóztatható, az igazoltatás sikertelensége esetén előállítható, és a személyazonosság megállapítása céljából az igazoltatottól ujjnyomat vehető, fényképfelvétel készíthető, továbbá a külső testi jegyek észlelés és mérés alapján rögzíthetők.
(3) Az igazoltatás csak a személyazonosság megállapításához szükséges ideig tarthat. Az igazoltatottal az igazoltatást követően kérelmére közölni kell az igazoltatás okát, kivéve, ha az a közbiztonság érdekét veszélyezteti.
(4) A rendőr az igazoltatott személy ruházatát, járművét átvizsgálhatja, ha azt a személyazonosság megállapítása, a valószínű veszély elhárítása, bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetésének gyanúja szükségessé teszi.

30. § (1) A Rendőrség a bűncselekmény elkövetőjének elfogása és előállítása, vagy a közbiztonságot veszélyeztető cselekmény vagy esemény megelőzése, megakadályozása érdekében a rendőri szerv vezetője által meghatározott nyilvános helyen vagy a közterület kijelölt részén az oda belépőket vagy az ott tartózkodókat igazoltathatja.
(2) A Rendőrség az (1) bekezdésben írt cél elérése érdekében épületet, építményt, helyszínt, csomagot és járművet átvizsgálhat.
(3) A Rendőrség a rendezvény, az esemény, továbbá a közlekedés biztonságát, a közterület rendjét veszélyeztető jogellenes cselekmény megelőzése, megakadályozása érdekében a rendőri szerv vezetője által meghatározott területre belépők és az ott tartózkodók ruházatát és járművét átvizsgálhatja, illetőleg az üzemeltető által előírt feltételek megtartását ellenőrizheti, a közbiztonságra veszélyt jelentő anyagokat, eszközöket lefoglalhatja, illetőleg azoknak a rendezvény, esemény helyszínére való bevitelét megtilthatja.
(4) A Rendőrség a nyilvános forgalom számára nyitva álló helyen őrizetlenül hagyott, a közbiztonságra veszélyt jelentő tárgyat szükség esetén az elvárható gondossággal eltávolíthatja, megsemmisítheti.

31. § (1) Akivel szemben személyi szabadságot korlátozó intézkedést foganatosítanak, annak ruházatát a rendőr a támadásra vagy az önveszély okozására alkalmas tárgy elvétele végett, előzetes figyelmeztetés után átvizsgálhatja.
(2) A ruházat átvizsgálását - halaszthatatlan eset kivételével - az intézkedés alá vonttal azonos nemű személy végezheti. Az intézkedés nem történhet szeméremsértő módon.

33. § (1) A rendőr a további intézkedés megtétele céljából elfogja és az illetékes hatóság elé állítja azt,
a) akit szándékos bűncselekmény elkövetésén tetten értek;
b) aki ellen külön törvény vagy nemzetközi szerződés alapján elfogatóparancsot adtak ki, vagy akinek személykörözésben az elfogását rendelték el;
c) akinek őrizetbe vételét, előzetes letartóztatását rendelték el, vagy akinek ideiglenes kényszergyógykezelését, illetőleg elmeállapotának megfigyelését rendelték el;
d) aki az őrizetbe vétel, az előzetes letartóztatás, a szabadságvesztés vagy az elzárás végrehajtása során megszökött, vagy a fogvatartás helyéről engedéllyel eltávozva oda nem tért vissza, illetőleg, aki az ideiglenes kényszergyógykezelés, az elmeállapotának megfigyelése, a kényszergyógykezelés, a kényszergyógyítás vagy a javítóintézeti nevelés alól magát kivonta;
e) akinek előállítását külön törvényben meghatározott feltételek alapján elrendelik.
(2) A rendőr a közbiztonság érdekében a hatóság vagy az illetékes szerv elé állíthatja azt,
a) aki a rendőr felszólítására nem tudja magát hitelt érdemlően igazolni, vagy az igazolást megtagadja;
b) aki bűncselekmény elkövetésével gyanúsítható;
c) akitől bűncselekmény gyanúja vagy szabálysértés bizonyítása érdekében vizeletvétel vagy véralkohol-vizsgálat céljából vérvétel, valamint műtétnek nem minősülő módon egyéb mintavétel szükséges;
d) aki a szülői felügyelet vagy a gyámság, illetőleg az intézeti nevelés hatálya alól engedély nélkül kivonja magát;
e) aki a pártfogó felügyelet - külön törvényben meghatározott és a Rendőrség hatáskörébe tartozó - szabályait megszegi;
f) aki a szabálysértést az abbahagyásra irányuló felszólítás után is folytatja, illetőleg akivel szemben az eljárás azonnal lefolytatható, továbbá akitől tárgyi bizonyítási eszközt kell megszerezni, vagy elkobzás alá eső dolgot kell visszatartani;
g) akit eltűntként köröznek.

(3) A Rendőrség az előállítással a személyi szabadságot csak a szükséges ideig, de legfeljebb 8 órán át korlátozhatja. Ha az előállítás célja még nem valósult meg, indokolt esetben ezt az időtartamot a rendőri szerv vezetője egy alkalommal 4 órával meghosszabbíthatja. Az előállítás időtartamát a rendőri intézkedés kezdetétől kell számítani.
(4) Az előállítottat kérelmére az előállítás okáról tájékoztatni kell, és az előállítás időtartamáról részére igazolást kell kiállítani.

A fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény 
2. § E törvény alkalmazásában
a) munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró: az a parancsnok, vezető, aki jogosult a szolgálati viszony létesítésére, megszüntetésére, tartalmának törvény szerinti érvényesítésére, a fegyelmi és kártérítési felelősség megállapítására, valamint mindazon jogok gyakorlására és kötelezettségek teljesítésére, amelyeket jogszabály a munkáltató részére meghatároz;
b) állományilletékes parancsnok: az az általános munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró, aki a fegyveres szerv olyan szervezeti egységét vezeti, amely önálló állománytáblával rendelkezik; gyakorolja mindazon munkáltatói jogokat, és teljesíti azokat a kötelezettségeket, amelyeket a törvény nem határoz meg más parancsnok, vezető részére;
c) elöljáró parancsnok: az állományilletékes parancsnok közvetlen szolgálati elöljárója;
d) szolgálati elöljáró: a hivatásos állomány tagjával szemben a magasabb szolgálati beosztásánál fogva parancs, intézkedés kiadására vagy munkáltatói jogkör gyakorlására jogosult személy;
k) kinevezés: a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró rendelkezése hivatásos állományba történő felvételről (szolgálati viszony létesítéséről), az első és a tábornoki rendfokozat megállapításáról, a magasabb vagy azonos (hasonló) beosztásba helyezésről;

37. § (1) A hivatásos szolgálati viszony önkéntes jelentkezés alapján azzal a 18. életévét betöltött, de 35 évesnél nem idősebb, cselekvőképes, állandó belföldi lakóhellyel rendelkező, büntetlen előéletű, a rendfokozati állománycsoporthoz meghatározott iskolai végzettségű (szakképesítésű) magyar állampolgárral létesíthető, aki a hivatásos szolgálatra egészségi, pszichikai és fizikai szempontból alkalmas, elfogadja egyes alkotmányos jogainak e törvény szerinti korlátozását, és - a külön törvényben meghatározottak szerint - megfelel a nemzetbiztonsági követelményeknek.
(2) Hivatásos szolgálati viszony létesíthető a legalább 5 év szerződéses szolgálati viszonyban eltöltött idővel rendelkező személlyel, ha az (1) bekezdésben írt feltételekkel rendelkezik, illetőleg azokat a részére meghatározott időtartam alatt pótolja.
(3) A miniszter, illetve hozzájárulásával a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró - kivételesen - szolgálati viszonyt létesíthet a 45. életévét még be nem töltött személlyel.
(4) A szolgálati viszony létesítéséhez szükséges, az állampolgárok által beszerezhető adatokat és tényeket a jelentkezőnek igazolnia kell.
(5) Ha a szolgálati viszony létesítésének feltétele a nemzetbiztonsági követelményeknek való megfelelés, a hivatásos szolgálatra jelentkezőnek a jelentkezéskor írásban nyilatkoznia kell arról, hogy ezeknek a követelményeknek megfelel, és hozzájárul ahhoz, hogy ezt az illetékes nemzetbiztonsági szolgálat ellenőrizze. Az ellenőrzéshez való hozzájáruláshoz a külön törvényben meghatározott hozzátartozó nyilatkozatát is csatolni kell.
(6) A fegyveres szerv a (4) és (5) bekezdésben meghatározott adatokat, illetve a feltételeknek való megfelelést a szolgálati viszony fennállása alatt ellenőrizheti.

53. § A szolgálati viszony megszűnik:
a) közös megegyezéssel;
b) lemondással;
c) felmentéssel;
d) azonnali hatállyal a próbaidő alatt;
e) a szolgálati viszony megszüntetése vagy lefokozás fenyítés kiszabásával;
f) büntetőeljárás keretében szolgálati viszony megszüntetés, lefokozás vagy közügyektől eltiltás alkalmazásával;
g) a hivatásos állomány tagja halálával,
h) a törvény erejénél fogva, e törvényben meghatározott esetekben.

56. § (1) A hivatásos állomány tagjának a szolgálati viszonya - a (3) és (5) bekezdésben foglalt korlátozás figyelembevételével - felmentéssel akkor szüntethető meg, ha
a) az Országgyűlés, a Kormány vagy - a Kormány által meghatározott létszámhatárig - az önkormányzati képviselő-testület döntése alapján a fegyveres szervnél létszámcsökkentést kell végrehajtani, és emiatt további szolgálatára nincs lehetőség;
b) átszervezés következtében szolgálati beosztása megszűnt;
c) szolgálati nyugellátásra szerzett jogosultságot és az eredeti beosztásában szolgálati érdekből tovább nem foglalkoztatható, a számára felajánlott legalább azonos szintű beosztást pedig nem fogadta el.
(2) A hivatásos állomány tagjának a szolgálati viszonyát felmentéssel meg kell szüntetni, ha
a) minősítése, egészségi, pszichikai vagy fizikai állapota alapján, illetve - ha ez feltétel - nemzetbiztonsági szempontból a beosztásának ellátására alkalmatlan;
b) a hivatásos szolgálatra méltatlanná vált.
(6) A hivatásos szolgálatra méltatlan az:
a) akit jogerősen végrehajtandó szabadságvesztésre ítéltek, kivéve, ha a bíróság katonai fogdában rendelte azt végrehajtani;
b) akit a bíróság jogerősen felfüggesztett szabadságvesztésre ítélt és előzetesen nem mentesített a büntetett előélethez fűződő hátrányok alól;
c) aki szolgálaton kívüli magatartásával a fegyveres szerv működéséhez szükséges közbizalom fenntartását súlyosan veszélyezteti.
(7) A miniszter a (6) bekezdés a) és b) pontja esetén a méltatlanság megállapításától eltekinthet. A (6) bekezdés a) pontja esetén erre csak akkor kerülhet sor, ha a szabadságvesztés mértéke az 1 évet nem haladja meg.
(8) A munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró a felmentést köteles megindokolni. Ebből világosan ki kell tűnnie, hogy a felmentés indoka valós és okszerű.

57. § (2) A hivatásos szolgálatra méltatlanná vált személy szolgálati viszonya felmentési idő nélkül szüntethető meg.

67. § A szolgálati viszony keretében a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles:
a) a hivatásos állomány tagja feladatait a munkaköri leírásban rögzíteni, őt a szolgálati viszonyra vonatkozó szabályok, illetve az egyéb jogszabályok szerint foglalkoztatni, részére az egészséges és biztonságos szolgálatteljesítés feltételeit biztosítani;
b) a szolgálati feladatok ellátását úgy megszervezni, hogy a hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból eredő jogait gyakorolni, kötelezettségeit teljesíteni tudja;
c) a feladatok elvégzéséhez szükséges tájékoztatást és irányítást megadni, a szolgálatteljesítéshez szükséges ismeretek megszerzését biztosítani.

68. § (1) A hivatásos állomány tagja köteles:
a) az előírt helyen és időben, szolgálatképes állapotban megjelenni és feladatát teljesíteni, illetve e célból rendelkezésre állni;
b) a szolgálati feladatait a törvényes előírásoknak, a parancsoknak és intézkedéseknek megfelelően - szükség esetén a veszély vállalásával -, az elvárható szakértelemmel és gondossággal, pártatlanul és igazságosan végrehajtani;
c) a munkatársaival együttműködni, a munkáját úgy végezni és általában olyan magatartást tanúsítani, hogy az - kivéve, ha ez a feladat végrehajtásával elkerülhetetlenül együtt jár - más egészségét, testi épségét ne veszélyeztesse, anyagi károsodását ne idézze elő;
d) a számára meghatározott iskolai rendszerű oktatásban/képzésben részt venni, és az előírt vizsgákat letenni;
e) az egészségi, pszichikai és fizikai alkalmassági követelményeknek eleget tenni;
f) szolgálaton kívül is a hivatásos állomány tagjához és beosztásához méltó magatartást tanúsítani.
(2) A hivatásos állomány tagja köteles megtartani az állami és a szolgálati titkot, valamint az adatok védelmére vonatkozó szabályokat.
(3) A hivatásos állomány tagja a szolgálati feladathoz kapcsolódó nyilvános szerepléséért tiszteletdíjat nem fogadhat el.

69. § (1) A hivatásos állomány tagja szolgálatteljesítése során köteles végrehajtani az elöljáró parancsát, a felettes rendelkezését, kivéve, ha azzal bűncselekményt követne el.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt kivétellel a hivatásos állomány tagja a jogszabálysértő parancs, rendelkezés végrehajtását nem tagadhatja meg. Ha azonban annak jogellenessége felismerhető számára, arra haladéktalanul köteles az elöljáró figyelmét felhívni. Ha az elöljáró a parancsát, a felettes a rendelkezését ennek ellenére fenntartja, azt kérelemre írásba kell foglalnia. A jogszabálysértő parancs, rendelkezés végrehajtásáért kizárólag az azt kiadó felel.

82. § (1) A hivatásos állomány tiszti, főtiszti és tábornoki rendfokozatú tagját - a nyugdíjkorhatár elérését megelőző 5 év kivételével - magasabb beosztásba történő kinevezése, besorolása előtt, továbbá szakmai alkalmatlanságának felmerülése esetén, a próbaidő megszűnése után, a véglegesítéskor, a szolgálati viszony meghosszabbításakor, illetve, ha azt fontos okból maga kérte, de legalább 5 évenként az állományilletékes parancsnok minősíti. Egyéb esetekben szolgálati jellemzést kell készíteni.
(2) A hivatásos állomány tiszthelyettesi és zászlósi rendfokozatú tagjairól minden esetben szolgálati jellemzést kell készíteni, melynek tartalmát és készítésének eseteit külön jogszabály állapítja meg.
(3) A minősítés és a szolgálati jellemzés célja a hivatásos állomány tagja szolgálati teljesítményének megítélése, a teljesítményt befolyásoló ismeretek, képességek, személyiségjegyek értékelése, továbbá az előmenetelének elősegítése.

144. § A miniszter hatáskörében hozott, valamint a panasszal kapcsolatos határozat ellen az eljárás alá vont személy és képviselője bírósághoz fordulhat.

146. § (1) A fenyítést az erről szóló határozat jogerőre emelkedésétől számított 30 napon belül végre kell hajtani
(2) A fegyelmi határozat akkor jogerős, ha ellene panaszt nem jelentettek be, vagy a panaszt visszavonták, illetőleg a fenyítési határozatot a felülvizsgálatra jogosult elöljáró elbírálta, illetve a bíróság helybenhagyta.

A Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról szóló 3/1995. (III. 1.) BM rendelet
6. § (1) Bűncselekmény vagy szabálysértés észlelése, valamint a közrendet, a polgárok személyét vagy javait fenyegető veszélyhelyzet esetén a rendőrt intézkedési kötelezettség terheli [Rtv. 13. § (1) bek.].
(2) A rendőr intézkedik olyan, a közbiztonságot veszélyeztető helyzetek elhárítására is, amelyek nem kizárólag a rendőrség hatáskörébe tartoznak, így különösen természeti vagy ipari katasztrófa színhelyén, súlyos fertőző betegség, fertőző állatbetegség észlelése vagy elhagyott robbanó-, illetve sugárzó vagy mérgező anyag találása esetén. Ennek során értesíti az illetékes szervezeteket, lezárja a területet, megteszi a mentés elősegítése, a személy- és vagyonbiztonság érdekében szükséges halaszthatatlan intézkedéseket.

7. § (1) A rendőri intézkedést - ha az intézkedés jellegéből vagy a körülményekből más nem következik - a napszaknak megfelelő köszönéssel, a polgár nemének, életkorának megfelelő megszólítással - ha a rendőr egyenruhát visel - tisztelgéssel és a tervezett intézkedés közlésével kell megkezdeni. Polgári ruhában intézkedő rendőr szolgálati igazolványa felmutatásával igazolja a rendőrséghez tartozását és intézkedési jogosultságát.
(2) Ha a polgár a rendőr első felszólításának nem tesz eleget, az intézkedő rendőr "A törvény nevében!" figyelmezteti, hogy szigorúbban lép fel.
(3) A rendőri intézkedés közben körültekintően kell eljárni. Lehetőleg meg kell előzni, hogy a rendőrt megtámadják, lefegyverezzék, figyelmét a szolgálati tevékenységtől elvonják, vagy lekötöttségét jogellenes cselekmény elkövetésére használják fel.
(4) A rendőri intézkedés eredményes befejezését szükség esetén segítség igénybevételével is biztosítani kell.

32. § (1) Az igazoltatás során a rendőr elkéri az igazoltatott személyi igazolványát vagy egyéb, személyazonosságot igazoló okmányát. Ha az okmány valódisága kétséges, a rendőr ellenőrző kérdéseket tehet fel. Felszólítja az igazoltatott személyt adatainak bemondására, a bemondott adatokat az okmánnyal összehasonlítja. Ha a körülmények indokolják az igazoltatott személy adatait körözési nyilvántartásban is ellenőrizni kell.
(2) Az igazoltatás során meg kell állapítani a személy azonosságát, és igazoltató lapon rögzíteni kell annak a személynek az adatait, akinél ez a további intézkedéshez, eljáráshoz szükséges, vagy egyéb körülmények ezt indokolják. Az igazoltató lapra fel kell írni:
a) a személy családi és utónevét (asszonyoknál a leánykori nevet is);
b) a születési helyét, idejét;
c) anyja leánykori nevét;
d) lakcímadatait (lakóhelyét, tartózkodási helyét);
e) személyi igazolvány vagy a személy azonosítására alkalmas más igazolvány sorozatát és számát;
f) az igazoltatás helyét, idejét, okát.
(3) Az Rtv. 24. § (4) bekezdésében meghatározott intézkedéskor az igazoltatást kérő állampolgár adatait is a rendőrkapitányság adhatja ki. Az intézkedésről a rendőr a szolgálat befejezését követően haladéktalanul írásos jelentést tesz.
(4) Ha közfeladatot ellátó személy jogszerű fellépése körében kéri az igazoltatást, részére az igazoltatott adatai a helyszínen átadhatók, az igazoltatást kérő adatai közül azonban csak a neve és munkahelye közölhető.

34. § (1) A ruházat, csomag és jármű átvizsgálása bűncselekmény vagy szabálysértés elkövetése tárgyi bizonyítási eszközeinek felkutatására, közbiztonságra veszélyes eszközök kiszűrésére irányulhat.
(2) Ruházat-, csomag-, járműátvizsgálásra kerülhet sor különösen:
a) igazoltatás során;
b) fokozott ellenőrzés alkalmával;
c) személyi szabadságot korlátozó intézkedések foganatosításakor;
d) rendezvény, esemény alkalmával meghatározott területre belépő személyek esetében;
e) az állam működése, illetve a lakosság ellátása szempontjából fontos létesítményekbe való be- és kilépéskor.
(3) A jármű vagy csomag átvizsgálásának tűrésére a birtokos a (2) bekezdés a), b), c) pont esetében kényszeríthető, a d), e) pont esetében az átvizsgáláshoz való hozzájárulás megtagadása esetén a beléptetést meg kell tagadni.

35. § (1) A feltartóztatás a rendőrnek az a szolgálati tevékenysége, amelynek során azt a személyt, aki a személyazonosságának igazolását megtagadja, vagy az igazolásra történő felszólításnak nem engedelmeskedik, továbbá, akitől felvilágosítást kér, annak idejére az intézkedés helyszínének elhagyásában korlátozza, vagy a további intézkedés megtételéig a helyszín elhagyásában megakadályozza.
(2) A feltartóztatást meg kell szüntetni, ha az intézkedés célját elérte, és további intézkedésre nincs szükség.

45. § (1) Az előállított személyt előállító helyiségben kell elhelyezni. Az azonos ügyben előállítottakat el kell különíteni. Az elővezetett személyt, ha az intézkedés sikeresen csak így hajtható végre, a rendőrségen történő visszatartás idejére előállító helyiségben lehet elhelyezni. Ha az előállító helyiségben előállított, elővezetett személy van, gondoskodni kell az állandó őrzéséről.
(2) Az előállító helyiségben történő elhelyezés, nyilvántartás és őrzés végrehajtásának feltételeit a rendőri szerv vezetője biztosítja.
(3) Az előállító helyiségben történő elhelyezéskor, az előállított, elővezetett személyt fel kell világosítani az intézkedés várható időtartamáról. Ruházatát át kell vizsgálni, és tőle el kell venni azokat a tárgyakat, amelyeket fogva tartáskor sem tarthat magánál. Nyilatkoztatni kell sérüléséről, esetleges panaszáról. A sérültet orvosi ellátásban kell részesíteni.
(4) Az előállított, elővezetett személy ellátására a fogva tartottakra vonatkozó szabályok megfelelően irányadók.
(5) Az előállító helyiségre, illetőleg az abban elhelyezett személyekre az őrzésre és az okmányok vezetésére - eltérő rendelkezés hiányában - a fogdaszolgálatra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Látogató fogadása azonban nem engedélyezhető.

51. § (1) A rendőr szolgálata jogszerű teljesítésekor köteles intézkedéseinek érvényt szerezni, ennek érdekében előzetes figyelmeztetés után joga van kényszerítő eszközök alkalmazására. Ha a figyelmeztetést a körülmények nem teszik lehetővé, a kényszerítő eszközök előzetes figyelmeztetés nélkül is alkalmazhatók.
(2) A rendőr kényszerítő eszköz alkalmazása során a testi épséghez fűződő jogokat köteles tiszteletben tartani, és a testi épséget csak a legszükségesebb mértékben veszélyeztetheti.
(3) A kényszerítő eszközök alkalmazását követően a rendőr elöljárója vizsgálja annak szükségességét, jogszerűségét, az arányosság követelményének megtartását, melynek során:
- meghallgatja azt, aki a kényszerítő eszköz alkalmazása során megsérült, valamint az eseménynél jelenlévő személyeket;
- szükség esetén tisztázza a rendőr jelentésében észlelt ellentmondásokat.

(4) Megállapításairól részletes jelentést készít. Ha a megállapítása szerint a kényszerítő eszközök alkalmazására törvényes feltételek hiányában került sor, az intézkedő rendőr ellen az eset súlyának megfelelő eljárást kezdeményez.

94. § (1) Az elöljáró:
a) szervezi, irányítja és ellenőrzi az alárendelt szervezeti egységek és beosztottai munkáját, biztosítja a munka feltételeit, figyelembe véve és mérlegelve alárendeltjei javaslatait;
b) hatáskörén belül önállóan intézkedik, megköveteli alárendeltjeitől, hogy pontosan és időben teljesítsék szolgálati kötelességeiket; a munka szervezése során arányosan osztja el a munkaterheket; a munkában kiemelkedő alárendeltjeit dicséri és jutalmazza, vagy erre javaslatot tesz, a hanyag, fegyelmezetlen alárendelteket felelősségre vonja;
c) ismerje meg alárendeltjei alkalmazási feltételeit és azt, hogy annak mennyire felelnek meg; elfogultságtól mentesen jár el, és figyelme kiterjed minden olyan lényeges körülményre, amely alárendeltjeinek szolgálatellátását befolyásolhatja;
d) alárendeltjeitől megköveteli az Alkotmány, a jogszabályok, a szolgálati tevékenységet szabályozó egyéb rendelkezések betartását; fejleszti szakismeretüket, átadja a rendőri munkában szerzett tapasztalatait;
e) személyes helytállásával példát mutat a szolgálat ellátásában, a szakmai ismeretek elsajátításában, a fegyelmezett magatartásban, valamint az erkölcs normáinak betartásában;
f) védi alárendeltjei jogait és jogos érdekeit;
g)figyelemmel kíséri alárendeltjeinek egészségügyi helyzetét, gondoskodik egészségvédelmükről;
h) gondoskodik a rendőrségi vagyon védelméről, rendeltetésszerű használatáról, a szolgálat ellátásához szükséges technikai felszerelésről, biztosítja a körletrend betartását;
i) ismernie kell a vezetése alá tartozó szervezeti egység létszámát, a felszerelés és fegyverzet mennyiségét és állapotát;
j) távolléte esetére kijelöli helyettesét, ha kijelölt vagy megbízott helyettese nincs.
(2) Az elöljáró a kiadott parancsok végrehajtását ellenőrzi.
(3) A feljebbvaló mindenkor megköveteli az alacsonyabb rendfokozatúaktól a fegyelem, a rend, az öltözködési szabályok, valamint a magatartásra, az udvariasságra és a tiszteletadásra vonatkozó előírások megtartását.

A belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek, valamint az önkormányzati tűzoltóság szolgálati viszonyban álló tagjai szolgálati viszonyának egyes kérdéseiről és a személyügyi igazgatás rendjéről szóló 9/1997. (II. 12.) BM rendelet
26. § (1) A szolgálati viszony felmentéssel történő megszüntetése esetén az indoklásból egyértelműen ki kell tűnni azon oknak, amely miatt a hivatásos állomány tagjának szolgálati viszonya nem tartható fenn.
(2) A felmentésről szóló értesítést a Hszt. 56. § (1) bekezdés szerinti esetekben a felmentés kezdő időpontja előtt legalább 30 nappal az állomány tagjának át kell adni, továbbá más esetekben is biztosítani kell, hogy az érintett az értesítést a felmentés kezdete előtt megkapja.
(3) Az egészségi, pszichikai, fizikai alkalmatlanság megállapítása csak az illetékes orvosi felülvizsgáló (a továbbiakban: FÜV) bizottság jogerős határozatával történhet. (A FÜV eljárás szabályait külön rendelkezés tartalmazza.)
(4) Nemzetbiztonsági szempontból megállapított kockázati tényezők esetén az állományilletékes parancsnoknak haladéktalanul intézkednie kell az érintett más beosztásba helyezésére, illetőleg felmentésére.

(5) A biztonsági ellenőrzés során felmerült kockázati tényezők alapján az állományilletékes parancsnok soron kívül állapítsa meg az alkalmatlanságot, melynek értelmében a Hszt. 56. § (2) bekezdés a) pontja alapján intézkedni kell a szolgálati viszony megszüntetésére. Ilyen esetben az állomány tagját a felmentési idő teljes tartamára mentesíteni kell a szolgálati kötelezettség teljesítése alól.

27. § (1) Minősítés alapján a beosztás ellátására való alkalmatlanság megállapítására csak a szolgálattal összefüggő tevékenységben jelentkező konkrét hibák, mulasztások megjelölésével van mód, amely a mulasztások súlyától, jellegétől függően alapja lehet az alacsonyabb beosztásba helyezésnek vagy súlyosabb esetben a szolgálati viszony megszüntetésének is.
(2) Ha az állomány tagjánál az (1) bekezdés szerinti hibák jelentkeznek, a minősítésben azok kijavítására legfeljebb egy év határidőt is meg lehet határozni. A megjelölt határidő eredménytelen eltelte esetén - melyet újabb minősítésben kell megállapítani - a szolgálati viszonyt a Hszt. 56. §-ának (2) bekezdése szerint meg kell szüntetni.
(3) A hivatásos szolgálatra méltatlanná válást a Hszt. 56. § (6) bekezdés c) pontja szerinti esetet kivéve csak büntetőeljárás alapján, azzal összefüggésben, annak jogerős befejezését követően lehet megállapítani.
(4) A Hszt. 56. § (6) bekezdés c) pontja szerinti méltatlanná válást az állományilletékes parancsnok külön e célra létrehozott bizottság javaslata alapján, etikai vizsgálat keretében állapíthatja meg.

28. § (1) Az etikai bizottság elnöke az állományilletékes parancsnok, míg tagjait a szerv hivatásos állományának megfelelő szolgálati tapasztalattal rendelkező, példás magatartást tanúsító és az eljárás alá vonttal legalább azonos rendfokozatú tagjaiból kell kijelölni.
(2) Az etikai bizottság vizsgálata során bizonyítást folytathat, iratokat kérhet be, tanúkat hallgathat meg, szemlét tarthat.
(3) Az eljárás során a bizottság az eljárás alá vontat köteles meghallgatni.
Az etikai bizottság tagjainak a meghallgatásokon együttesen jelen kell lenniük. A bizottság eljárásáról és tanácskozásáról jegyzőkönyvet kell felvenni.
(4) Az etikai bizottság eljárásához szükséges feltételek biztosításáról, a bizonyítékok beszerzéséről, a meghallgatni kívántak kiértesítéséről az állományilletékes parancsnok köteles gondoskodni.
(5) A bizottság a méltatlanság tárgyában a vizsgálat megindítását követő 30 napon belül határoz. Amennyiben a vizsgálattal egyidejűleg büntető-, illetve szabálysértési eljárás is indul, a vizsgálatot a büntető-, illetve szabálysértési eljárás jogerős befejezéséig - a Hszt. 149. § (3) bekezdésében meghatározott esetek kivételével - fel kell függeszteni.
(6) Az etikai bizottság többségi határozattal dönt a méltatlanság fennállásában, és a döntését határozatba foglalja, melyben a méltatlanná válás körülményeit, illetőleg a döntését köteles részletesen megindokolni.
(7) Az állományilletékes parancsnok az etikai bizottság döntése szerint köteles eljárni. A marasztaló határozat kihirdetése után haladéktalanul intézkedni kell az érintett szolgálati viszonyának megszüntetésére.

A belügyminiszter irányítása alá tartozó szervek és az önkormányzati tűzoltóság hivatásos szolgálati viszonyban álló tagjaival kapcsolatos munkáltatói jogkörök szabályozásáról, valamint e szerveknél rendszeresített hivatásos beosztások meghatározásáról szóló 11/1997. (II. 18.) BM rendelet
1. § (1) A rendelet hatálya kiterjed:
a) a belügyminiszter által irányított fegyveres erőre (Határőrség), a rendvédelmi szervekre (a Rendőrség, a Polgári Védelem, az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság) (a továbbiakban együtt: fegyveres szervek), valamint az e szervekkel szolgálati jogviszonyban álló hivatásos állományú tagjaira;

Az országos parancsnok hatásköre
13. § (1) Kezdeményezi a belügyminiszternél a 2. § (1)-(6), (11), (13)-(15), (17) és (19)-(20) bekezdéseiben meghatározottakat.
(2) A főtisztet és tisztet a fegyveres szerv hivatásos állományába veszi, szolgálati viszonyát megszünteti, a hazai tanintézet alaptagozatára, tanfolyamaira beiskolázza, számára az egyenruha-viselési jogot engedélyezi és visszavonja, továbbá - az ezredes kivételével - soron kívül előlépteti, a fegyelmi fenyítések közül rendfokozatban visszaveti, lefokozza, szolgálati viszonyát megszünteti.
(3) Az ezredes szolgálati viszonyát szünetelteti, valamint - a hivatásos önkormányzati tűzoltó-parancsnokságon lévő kivételével - fizetési fokozatban előresorolja, csökkenti 1 évvel a fizetési fokozatának várakozási idejét, részére más kereső foglalkozást engedélyez.
(4) A tábornok, főtiszt és tiszt részére illetmény nélküli szabadságot engedélyez.
(5) A hivatásos állomány tagját dicséretben és jutalomban részesíti, valamint a fegyveres szerv, illetve szervezeti egység halottjává nyilvánítja.
 (8) A helyi érdekegyeztető fórummal egyeztet.
(9) A közvetlen alárendeltségébe tartozó központi szervezeti egységeknél rendszeresített beosztásokba kerülő, illetve lévő:
a) főtiszt, tiszt, zászlós, tiszthelyettes szolgálati viszonyát szünetelteti, soron előlépteti, fizetési fokozatban előresorolja, csökkenti 1 évvel a fizetési fokozatának várakozási idejét, az illetményfokozatra megállapított összegnél 10%-ig terjedően magasabban vagy alacsonyabban besorolja, minősítését, illetve szolgálati jellemzését jóváhagyja, részére más kereső foglalkozást és szabadságot engedélyez;
b) a zászlóst, tiszthelyettest hivatásos állományba veszi, hivatásos állományba visszaveszi, szolgálati viszonyát megszünteti, soron kívül előlépteti, fegyelmi fenyítést szab ki rá, hazai tanintézet alaptagozatára, tanfolyamaira beiskolázza, az egyenruha-viselési jogát engedélyezi és visszavonja, illetmény nélküli szabadságot engedélyez.

A megyei (budapesti) rendőrfőkapitány,... hatásköre
21. § (2) A megyei illetékességű középirányító szervnél gyakorolja a 13. § (5) és (8)-(9) bekezdéseiben, valamint a 14. § (6)-(7) bekezdéseiben lévő munkáltatói jogokat, valamint főtisztre (alezredesi rendfokozatig) és tisztre - a rendfokozatban visszavetés, a lefokozás és a szolgálati viszony megszüntetése kivételével - fegyelmi fenyítést szab ki.
(3) A megyei (budapesti) rendőrfőkapitány:
a) javaslatot tesz az országos rendőrfőkapitánynak a megyei (budapesti) rendőrfőkapitány-helyettesek vonatkozásában a 14. § (1) és (3) bekezdéseiben meghatározott munkáltatói jogok gyakorlására;

b) a nem ezredesi rendfokozattal rendszeresített, a rendőr-főkapitányság megyei illetékességű középirányító szerveinek vezetőit (alosztályvezetőig) és a rendőrkapitányokat, valamint a rendőrkapitányok helyetteseit és a rendőrőrsök parancsnokait szolgálati beosztásba kinevezi, más beosztásba helyezi, vezényli, szolgálati beosztás ellátásával megbízza, áthelyezi, szolgálati beosztásból felmenti;
c) másodfokon dönt a rendőrkapitány által első fokon kiszabott fegyelmi fenyítés ellen benyújtott panasz ügyében.

A rendőrkapitány hatásköre
22. § (1) Javaslatot tesz az illetékes megyei (budapesti) rendőrfőkapitánynak:
a) a 13. § (1)-(4), (7) és (10)-(12) bekezdéseiben meghatározottak országos rendőrfőkapitánynál való kezdeményezésére;
b) a rendőrkapitány-helyettes és a rendőrőrsparancsnok szolgálati beosztásba kinevezésére, más beosztásba helyezésére, vezénylésére, rendelkezési állományba helyezésére, szolgálati beosztás ellátásával megbízására, áthelyezésére, szolgálati beosztásból felmentésére.
 (2) Gyakorolja a 13. § (5), (8) és (9) bekezdéseiben, valamint a 14. § (6)-(7) bekezdéseiben lévő munkáltatói jogokat, valamint főtisztre (alezredesi rendfokozatig) és tisztre - a rendfokozatban visszavetés, a lefokozás és a szolgálati viszony megszüntetése kivételével - első fokon fegyelmi fenyítést szab ki.