OBH 1324/1999.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Endrődi Zsuzsa

Az eljárás megindulása:

Panaszos azért fordult hozzám, mert tulajdonjogát a többszöri hiánypótlás és sürgősségi kérelem ellenére 1991-től nem jegyezte be a Fővárosi Kerületek Földhivatala (továbbiakban: Földhivatal). Panaszos ez év tavaszán szerette volna eladni a lakását, ezért a mielőbbi intézkedés érdekében segítségemet kérte.

Érintett alkotmányos jogok:
1. A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam, melyből következik a jogbiztonsághoz való jog. [Alkotmány 2. § (1) bekezdés] Ennek alapján az ingatlan-nyilvántartás közhitelesen tanúsítja az ingatlanon fennálló jogokat és tényeket.

2.  A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot. [Alkotmány 13. § (1) bekezdés] 
Ennek alapján a tulajdonos az érvényes adásvételi szerződésnek megfelelően - amennyiben annak tartalma nem ellenkezik a nyilvántartás adataival - kérheti tulajdonjogának bejegyzését a földhivataltól.

A megállapított tényállás a vizsgálat megállapításai:

Panaszos csere útján 1991-ben vásárolta meg a szóban forgó XI. kerületi lakásingatlant, amelybe be is költözött. A lakás 1985-ben épült, azóta már kétszer elidegenítették, panaszos az ingatlan negyedik tulajdonosa. Tulajdonjog bejegyzési kérelmét a 107423/1991. számra iktatta a Földhivatal. 1993-ban értesítették, hogy tulajdonjogát addig nem lehet  bejegyezni, amíg a megelőző tulajdonszerzések okirati hiányosságait nem pótolják. Panaszos ezt követően várt az intézkedésre, de a bejegyzésről nem kapott értesítést. Ezért 1995-ben személyesen érdeklődött a bejegyzés akadálya felől. Ekkor tájékoztatták arról, hogy az előző bejegyzési kérelmek hiányosak. Panaszos felkereste a korábbi tulajdonosokat, beszerezte tőlük a hiányzó okiratot és 1997-ben benyújtotta Földhivatalhoz. Intézkedés azonban továbbra sem történt. 1998-ban történt érdeklődésére a Földhivatal úgy tájékoztatta, hogy a  korábbi hiány pótlása nincs  az iratokhoz csatolva. Panaszos ezért újra benyújtotta a hiányzó okiratot és kérte a soron kívüli ügyintézést. A panasz 1999. március 18-án érkezett hozzám, addig az ügyben intézkedés nem történt és a panaszost úgy tájékoztatták, hogy a kerület anyagait nem küldték el vidékre feldolgozásra. Legutóbbi érdeklődésénél a panaszost azzal hárították el, hogy ne türelmetlenkedjen, várjon a sorára. 

Az ügyben tájékoztatást kértem a Földhivatal vezetőjétől. Levelemre a másodfokú Fővárosi Földhivatal vezetője válaszolt. Ennek alapján a következőket állapítottam meg:
Az ingatlan előző tulajdonosai bejegyzési kérelmüket hiányosan nyújtották be a Földhivatalhoz. A  szerződésből hiányoztak az ingatlan adatai. Ezért a Földhivatal 1992. január 21-én felhívást adott ki a szerződés módosítás tárgyában. A hiánypótlás 1998. február 28-án történt meg, majd ugyanezt a hiányosságot a panaszos is pótolta 1998. november 30-án. Ezek után nem volt akadálya a tulajdonjog bejegyzésnek, de az továbbra is elmaradt. 
A Földhivatal intézkedésének elmaradása, illetve a késedelmes ügyintézés miatt évek óta igen sok panasz érkezik hozzám. Az 1997-1998. évben már vizsgáltam a Fővárosi Kerületek Földhivatalánál kialakult helyzetet annak érdekében, hogy feltárjam a nagy ügyirathátralék kialakulásának okait. Az akkori megállapítások alapján az ügyirathátralék felszámolása érdekében ajánlást tettem a földművelésügyi miniszternek. A tárca intézkedése nyomán 1999. januárjában  megindult az ügyirathátralék feldolgozása, amelybe a vidéki földhivatalokat is bevonták. A Fővárosi Földhivatal vezetőjének tájékoztatása szerint, panaszos ügyiratát is elküldték vidékre, de a gyorsabb intézkedés érdekében visszakérték, és a tulajdonjog bejegyzések 1999. április 27-én megtörténtek. Erről az 1999. június 30-án megküldött  határozatmásolatok tanúskodnak.

Összegezve a fentieket az ügyben meg kell állapítanom a Földhivatal mulasztását és azt, hogy mind a jogbiztonsággal mind a tulajdonjog védelmével összefüggésben alkotmányos visszásságot okozott. A tulajdonjog az ingatlan-nyilvántartási bejegyzéssel keletkezik. Mindaddig, amíg ez meg nem történik a tulajdonos bizonytalan tulajdonjoga felől, és nem rendelkezhet szabadon ingatlanával. Ezért állapít meg az intézkedésre 30 napos határidőt az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 15. §-a. A törvényes határidők betartása fontos a jogbiztonság és az ebből fakadó közhitelesség biztosítása érdekében is. Jelen esetben az ajánlástól a korábbi vizsgálatra és arra tekintettel, hogy a tulajdonjog bejegyzése megtörtént, eltekintek. Remélhetőleg az eddigi intézkedések nyomán az ügyirathátralék a Fővárosban az 1999. év végére megszűnik, és a késedelmes intézkedéssel okozott sérelmek orvoslást nyernek. Az ügyben a vizsgálatot a megoldódott panaszra tekintettel lezárom és erről az érdekelteket a jelentés egy példányával értesítem.

Budapest, 1999. július 21.

Gönczöl Katalin